10 X SKOGSSTATISTISKA MEDDELANDEN 



Franska Marocko. 

 Är 191 1 tog Frankrike detta område i besittning. Totala ytvidden uppgår 

 till 42 miljoner har, varav 1,5 miljoner har äro skogbärande. Av skogsarealen 

 äro 73 °o bevuxna med högskog och 27 % med lågskog. Av högskogen 

 utgöras 400,000 har av barrskog, mest ceder, Juiiipenis-'&x\.^x , Pinits Halepensis 

 och maritima. Lövskogarna, 700,000 har, utgöras av korkek, Quetais suber, 

 och Argaiiia. Lågskogen består av Quercus ilex och Thjija -^ixttr. En stor 

 del av skogarna är för närvarande av ringa ekonomisk betydelse på grund 

 av bristande kommunikationer. Infödingarna utnyttja dem emellertid för olika 

 ändamål: bränsle, insamling av frukter för beredning av olja o. s. v. Summan 

 av den areal som för närvarande kan rationellt utnyttjas uppgår endast till 

 100,000 har barrskogar, 250,000 har lövskogar och 200,000 har lågskog. 

 Under sådana förhållanden är det remarkabelt, att likväl 7,5 % av hela skogs- 

 arealen skötes efter uppgjorda indelningsplaner. — Alla skogar tillhöra sta- 

 ten med fullkomligt betydelselösa undantag. En del infödda stammar ha 

 emellertid ganska vidsträckta servitutsrättigheter. Någon export förekommer 

 ej, utan allt virke förbrukas inom landet. Importen av virke utifrån är lika- 

 ledes försvinnande. Den årliga avverkningen uppgick under 19 17 — 1920 till 

 20 ä 30,000 m^ gagnvirke och dessutom för bränsle ett mera osäkert belopp. 

 För närvarande saknar tydligen Marocko all internationell betydelse i skogligt 

 avseende. 



Storbritannien och Irland. 



De förenade rikena England, Skottland och Irland bilda tillsammans den 

 mest skogfattiga av alla de större staterna i Europa. Den totala skogsmarks- 

 arealen uppgår till 1,232,000 har. Invånareantalet var år 19 14 mer än 48 

 miljoner, och per individ kommer blott 0,027 har. Trots nyplanteringar har 

 detta förhållande ej kunnat ändras under de 25 år, som komma närmast före 

 världskriget. På Irland hade skogsarealen t. o. m. undergått en långsam men 

 säker förminskning. Under kriget måste engelsmännen emellertid i mycket 

 hög grad lita till egna resurser i fråga om virke, och en betydande över- 

 avverkning blev följden. Sålunda beräknar man att 120,000 har skövlades 

 under kriget, och detta skulle betyda, att under perioden 1914 — ig 18 av- 

 verkades lika mycket som normalt borde ha uttagits under 1 5 år. Skogs- 

 kapitalet har därigenom ytterligare minskats. Man saknar uppgifter om huru 

 stor totala virkessumman är, men det finnes ganska detaljerade upplysningar 

 om den ärliga tillväxten, som torde hålla sig omkring 1,5 m^ per har i me- 

 deltal. Det beräknas, att den totala årliga tillväxten under perioden 1909 — 

 19 13 uppgick till 1,5 miljoner m-'^, men åren 19 19 — -1922 till blott 1,2 mil- 

 joner m'\ Nedsättningen beror på de forcerade krigsavverkningarna. — Sko- 

 garnas fördelning ])å ägare är karaktäristisk för engelska förhållanden, i det 

 att staten äger endast 2,6 °o av arealen, korporationer 1,1 %, och 96,3 % 

 av skogsmarken befinner sig på enskilda händer. Detta har naturligtvis varit 

 till nackdel för skogsskötseln, ty staten har ej haft någon kontroll över annat 

 än sina egna små områden. Inom England och Skottland äro 2 1 %" av sko- 

 garna lågskog, vilken skogsform är särskilt vanlig i landsdelarna Kent, Surrey 

 och Sussex, som äro mest skogrika. På Irland upptager lågskogen blott 3 % 

 av arealen. I genomsnitt för det hela utgöres 80 % av högskog. De vik- 

 tigaste trädslagen äro vanlig tall, vanlig gran, silvergran och lärk. Bland 



