OM skoc;stillgan(;arna i europa och canada xii 



lövtiäden spela ek och bok största rollen. i6 % av arealen anses ej vara 

 cxploatabel. 60 % av hela skogskapitalet anges vara barrvirke, 40 % löv- 

 trädsvirke. Under tiden före kriget, åren 1909 — 19 13, uppges årliga avverk- 

 ningen till 840,000 m^, vilket alltså avsevärt understeg den beräknade till- 

 växten. För att bota skadorna, som uppstodo under kriget, och för att för 

 framtiden skaffa England en bättre ställning i skogligt avseende tillsattes år 

 1 9 19 den s. k. Forestry Commission, bestående av åtta medlemmar. Denna 

 kommission har bl. uppgjort en arbetsplan för att förse med skog nuvarande 

 kalmarker till en sammanlagd ytvidd av icke mindre än 700,000 har. — 

 Englands import av virke och pappersmassa är mycket stor, och de viktigaste 

 länderna, som förse britterna med dessa varor, äro Sverige, Finland, Canada 

 oeh Norge. Utvecklingen av Englands import av rena trävaror, rundvirke, 

 sågade och bearbetade, framgår av nedanstående tabell : 



» Kvantitet i 



A r ,,,= 



in /ar 



o Kvantitet i 



A r 3,0 



m /ar 



i8oi — iSio 235,548 1S43— 1S52 2,714,618 



1811 — 1820 405,666 



1821 — 1S30 606,318 



1831 — 1840 793.884 



1841- 1850 1,083,230 



I S53— 1 862 3,954,S8o 



1863 — 1872 6,041,370 



1873 — 1882 8,549,520 



1883 — 1892 9,631,296 



1893 — 1902 12,787,930 



1903— 191 2 13.952,584 



Schweiz. 



Schweiz är känt för en intensiv vård av sina skogar. Totala arealen av 

 landet är 4,13 miljoner har, varav c:a ^/^ (23 %) är improduktiv, c:a ^^ 

 (23 %) skogsmark, och resten (54 %) är odlad jord. Landet hade 191 1 3 V4 

 miljoner invånare. Per individ fanns då 0,25 har skogsmark. Är 1921 var 

 skogsmarksarealen 960,370 har, varav högskog 93 .% . Skogsmarksarealen har 

 under de sista 40 åren stadigt ökats. Från 1880 — 1900 skedde en ökning 

 av 9 % och från 1900 — 1921 en ökning av 1 1 % — i genomsnitt per år om- 

 kring en halv procents ökning under hela tiden. — Alla skogar kunna exploa- 

 teras. Av barrträden är gran, silvergran, lärk och tall de viktigaste arterna, 

 bland lövträden dominerar boken. I lågskogarna i Ticino användas äkta kastanj 

 och askarter. Omloppstiderna i barrskogarna äro på högplatåerna 80 — 100 år, 

 i Jura 100 — 140 år och i alperna 140 — 180 år. Mer än 60 % av hela skogs- 

 marksarealen är indelad till ordnad hushållning efter uppgjorda planer. Största 

 delen av skogarna äges av kommunerna. Staten rår om blott 4,6 % , kom- 

 munerna 67,3 %, enskilda ägare 28,1 %. De allmänna skogarna äro före- 

 trädesvis belägna i bergstrakterna, vilket är en fördel, då de samtidigt göra 

 tjänst som skyddsskogar. — Virkeskapitalets storlek anges under förutsättning 

 av en medelålder av 50 år och en kubikmassa per har av c:a 200 m^ till i 

 runt tal 200 miljoner m^. Om ärliga tillväxten är 2 %, gör detta 4 m-^ 

 per har eller i summa 4 milj. m^ om året. Den årliga avverkningen under 

 tiden 191 2 — 19 19 uppgick i medeltal till 3.13 miljoner m=', och den skulle 

 alltså understiga den beräknade årliga tillväxten. Avverkningen omfattade 

 (1912 — 1919) I, II miljoner m"- gagnvirke av barrträd, 0,28 miljoner m^ gagn- 



