NORDISKT SKOGSBRUK 1922 



På förslag av redaktionen för Dansk Skovforenings Tidsskrift har överens- 

 kommits, att de ledande skogstidskrifterna i de nordiska länderna skulle 

 låta utarbeta årsöversikter över nyheter inom respektive lands skogshushållning 

 och att dessa sedan skulle inflyta i respektive tidskrifter. Redaktionen är över- 

 tygad, att detta nya uppslag till samarbete, som bör bidraga att sprida kän- 

 nedom om skogsförhållandena i Nordens länder, skall hälsas med uppriktig 

 tillfredsställelse och intager här i en följd redogörelserna från de fyra län- 

 derna. 



I. SKOVBRUGET I DANMARK I 1922. 



Lovgivning. 



Den 7 . August 1922 stadfsestedes en Loi^ om Beskaluing til Staten af fäste 

 Ejendojtime . 



Medens man siden 1903 har haft Beskatning alene efter Ejendomsskyld- 

 Vccrdi (Ejendommenes takserede Vaerdi), voraf der aarlig betaltes i.i pro 

 mille til Staten (til Kommunerne betydeligt mere), er man med den nye Lov 

 under georgistisk Paavirkning gaaet över til en kombineret Grund- och Ejen- 

 domsskyldbeskatning efter fölgende System. 



Hvert 5. Aar foretages Landet över en Ansaettelse af saavel Ejendomme- 

 nes Ejendomsskyldvcxrdi (efter de hidtil gtxldende Regler) som deras Grundvserdi. 



Af Grundvterdien svares aarlig til Staten 1.5 pro mille. I det Belöb, 

 hvormed Vurderingssummen til Ejendomsskyld överstiger Grundvaerdien, gives 

 först (for at lette Skattetrykket paa de smaa Ejendomme) et Fradrag paa 

 10,000 kr., og af Resten svares derefter till Staten i.i pro mille aarlig. 



For Skovene gaelder dog den saerlige Regel, at af Skovejendomme, der er 

 vurderet selvstsndigt til Grundskyld, svares kun i.i pro mille af Grundskyl- 

 den aarlig til Staten, eller samme Del som af den resterende Part af Ejen- 

 domsskylden. 



Dette har sin sajrlige Sammenhaeng. 



Fra Skovbrugets Side var der överfor Rigsdagen gennem Dansk Skovfor- 

 ening meget energisk blevet gjort opmterksom paa, at der ved Gennemförelse 

 af den forrige Lov af 1903 om Beskatning af fast Ejendom var sket en 

 Uretfaerdighed överfor Skovene. Disse havde tidligere som en Slags Kom- 

 pensation for Fredskovsbaandet for störste Delen kun svaret »Skovskyldshart- 

 korn», der kun var det halve af »Äger og Engs Hartkorn». 



Ved Loven af 1903 blev imidlertid Skovene ligestillede med Äger og Eng, 

 deres Ejendomsskyldvserdi ansattes ligesom Landbrugsejendommes, og der sva- 

 redes procentvis samme Afgifter. Men da efter Loven Ejendomsskyldvaerdien 

 er lig med Ejendommens samlede Vserdi med Fradrag af Bestvtning og In- 

 ventar, fik Landbruget en reel Nedssettelse paa c. 30 pCt af sin Beskatning 

 — i Forhold til Skovene, der saa godt som ingen Besaetning og Inventar 

 har og derfor siden 1903 har mattet svare Skat af samtUge i Bruget arbej- 

 dende Kapitaler, — hele Ejendommens Vrerdi. 



