94 X NORDISKT SKOGSBRUK ÄR 1922 



skogstjänstemän av olika kategorier hade under 1922 pä sedvanligt sätt för- 

 lagt sina årsmöten till den s. k. skogsveckan, vilken hölls den 18 — 24 mars. 



Svenska Skogsvårdsföreningens exkursion, vilken ägde rum i mitten av 

 september, gällde år 1922 kronoparkerna Vitthult i Småland samt Skäralid, 

 Skarhult och Dalby i Skåne. 



Norrlands skogsvårdsförbund hade sitt årsmöte i Falun, kombinerat med 

 exkursion till Siljansfors försökspark och andra skogar tillhöriga Stora Kop- 

 parbergs Bergslags A. -B. Till denna exkursion voro inbjudna 4 finska skogs- 

 män, varjämte försöksanstalten anmodat 3 amerikanska, i dansk och t tysk 

 skogsman att närvara. 



Ett antal svenska skogsmän hava under året såsom Finska Privatforstmäs- 

 tareföreningens gäster företagit en längre studieresa i Finland. 



Skogs- och jordlagsstiftningen. 



Har, enligt med vad ovan sagts, en viss stillhet varit rådande inom det 

 praktiska skogsbruket under 1922, så har förhållandet varit det rent motsatta 

 på lagstiftningens område. De hårda tiderna ha i betydande mån förstummat 

 dånet av yxhuggen i skogarna, men raspet av lagstiftarnas pennor har de- 

 pressionen ej kunnat tysta. 1922 har sålunda varit ett synnerligen produktivt 

 år ifråga om utredningar och lagförslag huru de svenska skogarna skola skötas 

 och den svenska jorden besittas och brukas. 



Frågan om den enskilda skogslagstiftningens revision, vilken varit aktuell 

 allt sedan 191 1, har under året förts närmare sin lösning. Inom Jordbruks- 

 departementet ha utarbetats förslag till ny >;' skogsvårdslag», lag om skydds- 

 skogar, lag om kommuners m. fl. skogar samt förordning om skogsvårdssty- 

 relser. Samtliga dessa författningsförslag komma att föreläggas den nu sam- 

 lade riksdagen. I de mera betydande skogliga frågorna innehåller den nya 

 skogsvårdslagen i huvudsak samma stadganden, som nu gällande skogslagar. 



Jordreformatorernas i Östeuropa segrar hava icke lämnat den svenska jord- 

 frågans entreprenörer någon nattro. Den s. k. Jordkommissionen, som av 

 Kungl, AIaj:t tillsattes för några år sedan, har under 1922 utgivit ej mindre 

 än 2,000 stora trycksidor betänkanden, vilka innehålla diverse utredningar 

 och förslag om förvärvs- och besittningsrätten till svensk jord. Ett första 

 komplex av sagda kommissions skrifter utkom våren 1922 och innehöll för- 

 slag till en koncessionslag. Denna omfattar bestämmelser om under vilka 

 förutsättningar dels bolag och dels privatpersoner få inköpa och äga jord; om 

 upplösande av bulvanskap i jordaffärer; om förbud mot skogsavverkning i vissa 

 fall m. m. Lagens mest omdebatterade stadganden gå ut på, att svenska 

 medborgare ej få utan särskilt tillstånd besitta jordbruksfastigheter med mindre 

 de efter inköpet bosätta sig å dem och så förbliva i minst fem år. 



Detta Jordkommissionens lagförslag möttes av en enhällig kritik såväl från 

 samtliga hörda myndigheter som från de korporationer, samfund och före- 

 ningar, som representera lanthushållningens olika grenar. Det mot lagen 

 framförda, mest vägande argumentet var, att densamma skulle komma att be- 

 tänkligt rubba grundvalarna för fastighetskrediten i landet samt medföra ytterst 

 betungande konsekvenser såväl för rikets jordägande befolkning som för de 

 kreditgivande instituten. Lagförslaget har ej föranlett någon statsmakternas 

 åtgärd och torde numera få anses hava begravts i tysthet. 



Under hösten utkom en andra serie av Jordkommissionens lagförslag, be- 



