DISKUSSION OM SKOCSLAGFÖRSLAGF/I' x 145 



från begreppet ungskog än från begreppet yngre skog. Beträffande den fråga, 

 som här behandlas, skall jag be att fä hänvisa till ett arbete i skogshushåll- 

 ning i senare tid, i vilken det säges följande: Tall: »Såsom fristående träd 

 sätter tallen kottar vid 15 — 20 års ålder; i slutet bestånd först vid 50 — 70 

 år. Gran: Manbarhetsälder i slutet bestånd vid 50 — 60 år, såsom fristående 

 vid 15 — 20 år.» Skogen kan alltså självföryngras mellan 15 — 70 år. 



Här har man alltså att röra sig mellan vitt skilda åldrar för att fastställa 

 vad som menas med yngre skog i olika lägen icke blott inom länet utan inom 

 hemmanet, i dal och på höjd. Skall skogsvårdsstyrelsen utan utsyning kunna 

 klargöra detta för skogsägarna: Och jag vill som en föregående talare säga, 

 att yngre skog kommer att omfatta mera än ungskog i vanlig mening, den 

 kommer att kunna omfatta skog intill ekonomiska mogenhetsåldern. Overjäg- 

 mästare Welander höll för några år sedan ett föredrag i denna förening med 

 grafiska bilder och visade att volymtillväxten oberoende av markbonitet 

 kulminerade — om jag icke minnes orätt — vid cirka 70 år, och dä är 

 skogen ekonomiskt mogen. Att skogslagstiftningen tvingar skogsägarna att 

 producera skog äldre än ekonomiska mogenhetsåldern kan ej vara välbetänkt. 

 Det finnes nämligen ingen industri, som skapar så lågt e.xportvärde pr kubik- 

 meter rundvirke som sågverksindustrien. För närvarande erhålles fritt ombord 

 för osorterad vara och normal stccknota cirka 280 kronor pr Petersburgs- 

 standard. 



Hur många kubikmeter rundvirke går det åt till en Petersburgstandard r I 

 Norrland säger man 7, men då beräknas toppmått. Räknas efter mittmått, 

 åtgår 8 — 10 kubikmeter. Låt oss således säga att det går åt minst 8 kubik- 

 meter. 8 i 280 skulle bliva 35 kronor, som således utvinnes i exportvärde 

 av en kubikmeter rundvirke äldre skog. 



Går jag så över till pappersmasseindustrien och gör jämförelser, sä får jag 

 säga, att sågverksrörelsen är en mycket simpel hantering. Under sannolikt 

 yngre järnåldern började man att mekaniskt dela upp virket i mycket grova 

 delar och man behövde därför ganska simpla grejor. Vid sliperierna begagnar 

 man sig också av en mekanisk bearbetning. Det går, som vi alla veta, till så 

 att man med skärpta roterande stenar slipar sönder virket. Hur många kubik- 

 meter fast mått åtgår det då till en ton slipmassa? Jo, icke fullt 2 kubikmeter. 

 Dagspriset för våt slipmassa är, låt oss säga, 80 kronor pr ton. Exportvärdet 

 pr kubikmeter rundvirke är således 40 kronor. Det finns ju olika grenar av 

 cellulosatillverkning, sulfit och sulfat, men i huvudsak äro priserna ungefär 

 desamma. Man kan ju visserligen taga varje sort och kvalité för sig, men 

 det blir nog här för tidsödande beräkning, och därför skall jag söka finna 

 ett medelpris på cellulosan. Vad vilja herrarna sätta för pris för den inbe 

 räknat då den blekta massan? Jag sätter 250 kronor såsom lågt medelpris 

 pr ton cellulosa. Hur många kubikmeter går det åt i fast mått till ett ton? 

 Jo, 5 fastmeter. 5 i 250 går 50 gånger, således 50 kronor exportvärde pr 

 kubikmeter rundvirke. 



Nästa förädlingsindustri är papperstillverkning. Det finns ju tidningspapper 

 och dyrbarare papperssorter, men vi kimna icke räkna med dem, utan vi få 

 väl sätta priset på vårt vanliga omslagspapper, d. v, s. kraftpapper som me- 

 delpris. 365 kronor är vad som betalas för närvarande. Hur många kubik- 

 meter rundvirke går det åt till ett ton? Jo 10 % mera än till cellulosa, så- 

 ledes 5,5, och vi få då ett exportvärde av cirka 65 kronor pr kubikmeter. 



