1 76 X SKOGSFORSKXINGEN 



För vinnande av något klarare kännedom om björkens växtförhållanden i 

 fjälltrakterna ha en del provytor utlagts i rena och granblandade björkbeständ 

 och kubikmasse- samt tillväxtberäkningar utförts. Ejörkens föryngring i 

 de översta skogsregionema konstateras ske övervägande genom skottbildning, 

 om än fröföryngring uppkommer ända upp i fjällbandet. Genom skott upp- 

 komna plantor visa hastigare tillväxt än fröplantor. Biandbestånden av 

 gran och björk ha ansetts kunna uppdelas i perinanenta blandbesländ, där den 

 av klimatiska orsaker glesställda granen lämnar björken tillfälle att ingå som 

 ett ko7istant element och övergångsbes/ånd, där björken — ofta uppkommen 

 efter skogseldar — så småningom minskar till sin frekvens. 



Undersökningen har därefter inriktats på de förhållanden, som samman- 

 hänga med björkens dels fördelaktiga och dels ofördelaktiga inflytande på 

 fjällbarrskogen. Såsom vindskyddande har björken en viktig uppgift att fylla 

 såväl i rent bestånd såsom bildande den region, vilken först bryter fjällvin- 

 darnas kraft, som i blandskogsregionen såsom utfyllande de glesa barrbestån- 

 den. Det är härvid icke endast det direkta vindskyddet, som är av bety- 

 delse, utan även skyddet mot den ökade avdunstning (uttorkning) och den 

 temperatursänkning, som medföljer ihållande vindar. Björkens roll såsom 

 markförbättrare belyses genom en undersökning rörande lövavfallets storlek 

 i en medelålders medelsluten granblandad björkbränna, vilken undersökning 

 givit följande talande siffror. 



Vidare ventileras betydelsen av de multnande kvistarna, grenarna och björk- 

 stammarna för markens humifiering och granens föryngring. 



Där björken å brandfält eller eljest uppträder som förelöpare till gransko- 

 gen, visa granplantorna å god mark ofta en tillväxt och ett allmänt tillstånd, 

 som gör denna blandskogstyp till den bästa och mest lovande, fjällskogen 

 kan uppvisa. Förutom björkens direkta och indirekta skyddande nytta och 

 de förbättrade humifieringsförhållandena har jag trott mig finna ytterligare en 

 på granens tillväxt här gynnsamt influerande faktor, nämligen ett tidigare på- 

 börjande av vegetationsperioden å brännan (ev. den björkblandade gransko- 

 gen). Snödjupmätningar falla i riktning mot att snötäcket blir djupare i björk- 

 än i barrskogen, men detta beror väsentligen på att snön i förra fallen lagrar 

 sig lösare, mängden i båda typerna har ungefär samma vattenvärde per ytenhet. 

 Lösare snö är emellertid i sig själv, enligt vad prov visat, mera lättsmält än 

 motsvarande viktsmängd packad och isblandad snö. Härtill kommer den 

 större värmetillförsel i björkskogen, som kan äga rum genom kraftigare in- 

 solation under snösmältningsperioden i det olövade beståndet. Tjälen går där- 

 för något tidigare ur marken i ett björkblandat än i ett rent granbestånd, 

 och där grajiens höjdtillväxt är avslutad redan i medio av juli, kan även en 

 ringa tidsvinst betyda en procentuellt icke föraktlig förlängning av den egent- 



