236 X 



LITTERATUR 



där Wg = lufttorrt virkes bränslevärde (= effektiva värmevärde), 



JVg = abs. torrt virkes bränslevärde. 



71/ := vattenhalt i ?^ av total vikt. 



Som ett medeltal av bränslevärdet hos abs. torr ved erhålles 4,550 v. e. 

 För lövträden erhålles 4,365 och för barrträden 4,845 v. e. pr kg absolut 

 torr ved, högst 5,969 för moget furuvirke, lägst 4,117 för avenbok. Tabellen 

 visar tydligt, att det avgörande för marknadspriset på brännved är icke v. e. 

 per kg utan volymvikten. 



Bränslevärde (= effektivt värmevärde) hos lufttorrt, friskt virke (15 % vatten). 



Trädslag 



Ek 



Avenbok 



Ask 



Bok 



Alm 



Lönn 



Björk 



Lärk 



Tall 



Douglasgran 



Klibbal 



Salix caprea 



Gran 



Gråal 



Silvergran . . . 

 Salix alba ... 

 Weymouthtall 

 Populus nigra 



De olika proven inom ett och samma trädslag visa god överensstämmelse i 

 v. e. per kg iöx friskt virke, utom i fråga om tall, där kådigt virke från 220- 

 åriga träd giva 30 % högre resultat än de lägsta värdena för samma trädslag. 

 Hos ek och furu stiger bränslevärdet med åldern (kärnbildningen?) 



Förutom de prov på normal ved, som ovan anförts, har även rötskadat 

 virkes bränslevärde undersökts: svagt färgat virke av gran hade förlorat 6,3 %' 

 av sin vikt, under det att i högre grad rötskadat, ehuru icke så försvagat att 

 det kunde söndertryckas mellan fingrarna, förlorat 18^^. Viktseuhe(e?7s värme- 

 värde kan endast undergå förändring om det är fråga om svamp, som förtär 

 inkrusterna men lämnar den kolfattigare cellulosan (maximalminskning 11 %', 

 vanligen i ä 2 %" utom hos starkt rötskadad furu). 



G. K. 



