SKOGSADMINISTRATIONEN X 305 



avseenden skulle kunna förrycka undervisningen och tilläventyrs bereda svårigheter för 

 lärarna att utvinna det under i varje fall för handen varande omständigheter bästa möjliga 

 resultat av undervisningen. Dessutom äro de skogliga förhållandena i de delar av landet, 

 där skogsskolorna äro förlagda, så olikartade, att en för stark schematisering av undervis- 

 ningsplanen icke lämpligen vare sig kan eller bör införas. Styrelsen vill emellertid, då 

 den nu gällande läs- och arbetsordningen tillämpats under snart fyra läroår, efter vederbö- 

 randes hörande taga under närmare omprövning, i vad mån en revision av denna ordning 

 på grund av nu vunnen erfarenhet må vara erforderlig. 



2. Styrelsen vill icke bestrida, att det i vissa fall vore önskvärt, att läroböcker, speciellt 

 utarbetade för undervisningen vid skogsskolorna, funnes tillgängliga. Styrelsen vill emeller- 

 tid samtidigt framhålla, att med den lärarpersonal, som numera finnes anställd vid skolorna, 

 förutsättningar torde föreligga för att, i avbidan pä tillkomsten av sädana böcker, lärarper- 

 sonalen må kunna disponera nödig tid för utarbetande av erforderliga kompendier. 



Såsom lämpliga, redan tillgängliga läroböcker må bland andra nämnas den av Norrlands 

 skogsvärdsförbund utgivna handboken i skogshushållning ävensom II. Bergströms handbok 

 för kolare. Genom den nya upplaga av handboken i skogshushållning, som Norrlands skogs- 

 värdsförbund inom den närmaste tiden kommer att utgiva, lärer en avsevärd förbättring i 

 förevarande avseende inträda. Att föreskriva absolut enhetlighet i fråga om läroböcker vid 

 samtliga skolor anser Styrelsen icke lämpligt. En viss frihet synes böra vara vederbörande 

 lärare medgiven vid val av sådana böcker. Enligt styrelsens uppfattning beror ett gott re- 

 sultat av undervisningen icke blott pä de läroböcker, som användas, utan jämväl, och detta 

 till högst väsentlig del, pä den personliga insats, som från vederbörande lärares sida kommer 

 undervisningen till del. Ett strängt fastslående av vilka läroböcker, som i varje undervis- 

 ningsgren skola användas, vilket i regeln icke lärer förekomma vid andra läroanstalter, vare 

 sig på lägre eller högre plan, kan tilläventyrs försvåra för läraren att förläna undervisningen 

 den personliga och åskådliggörande prägel, som torde fä anses vara för lärjungarna särskilt 

 värdefull. 



Emellertid vill Styrelsen, efter vidare utredning, taga under övervägande, huruvida icke 

 genom Styrelsens försorg en förteckning å tillgängliga för undervisningen lämpliga böcker 

 borde genom Styrelsen till ledning tillställas vederbörande skolor. 



3. Angående inträdesprövning vid statens skogsskolor har Styrelsen, sedan fråga därom 

 förevarit till behandling vid 1922 års möte inför Styrelsen med överjägmästarna, i skrivelse 

 till föreständarna vid statens skogsskolor den 25 april 1923, nr. 5: 11:325, meddelat före- 

 skrifter, vilka innebära, bl. a , att Styrelsen tillsvidare kommer att för varje är fastställa vissa 

 skriftliga prov och angiva de fordringar, som skola gälla för godkännande av inträdessökandes 

 behandling därav; 



4 — 6. Förslagen om införande av gemensamma skriftliga avgångsprov och mera detaljerade 

 bestämmelser för avgångsexamen ävensom om förordnande av två examensvittnen torde i 

 huvudsak hava framförts i tanke att därigenom skulle åvägabringas större likformighet vid 

 betygssättning. 



Vad den av förbundet påtalade rådande olikformigheten i fråga om betygssättning vid statens 

 skogsskolor beträffar vill Styrelsen framhålla, att det är ett välbekant förhällande, att likformighet 

 i sådant avseende, så önskvärd den än må vara, sällan råder olika skolor eller undervisnings- 

 anstalter emellan. Vad skogsskolorna speciellt angår ha kommitterade i sitt utlåtande in- 

 tagit en tablå över de betyg, som meddelats vid skolorna under ett visst läroår, och av 

 siffrorna i tablån funnit att betydande olikformighet rådde. Om man överhuvudtaget skulle 

 vara berättigad att av ett så knappt material som det förevarande — betyg från endast ett 

 läroår — draga någon mera giltig slutledning, så skulle Styrelsen för sin del vilja uttala, 

 att, om man bortser från de vid en viss enstaka skola meddelade betygen ävensom från 

 betygen uti »arbetsledning», en jämförelsevis god jämnhet skulle råda i fråga om betygssättning. 



Vad de vid berörda skola meddelade, anmärkningsvärt höga betygen beträffar, har veder- 

 börande lärare däröver avgivit förklaring, varav vill framgå att vissa tillfälliga omständig- 

 heter, bland annat att lärjungarna ifrågavarande år stode på en särskilt hög kunskapsnivå, 

 därtill givit anledning. Av samma lärare meddelade uppgifter angående betygen under när- 

 mast föregående och efterföljande år giva vid handen, att under de två åren icke anmärk- 

 ningsvärt höga betyg gåvos. 



Vad betyget i »arbetsledning» angår synes framgå att viss tvekan råder angående an- 

 vändning av därtill anslagna betygsgrader. Till undanröjande av sådan tvekan har Styrel- 

 sen för avsikt att för vederbörande föreståndare påpeka, att högsta graden »mycket lämplig» 

 givetvis endast bör utdelas till lärjunge, som i alldeles särskild grad visat prov på lämplig- 

 het såsom arbetsledare. 



