FÖRSLAG TILL LAG ANGÅENDE SKYDDSSKOGAR x 325 



Emellertid finnas även starka motiv för att skyddsskogarna böra tilldelas 

 årliga statsanslag för skogsvårdens främjande. Som av Norrlands Skogsvårds- 

 förbund framhölls och i de allmänna motiven betonats, har ju skyddsskogs- 

 området avsatts för att tjäna ett samhälleligt intresse. Detta samhälleliga in- 

 tresse kräver, att skogarna inom området bibehållas, d. v. s. att förutsättningar 

 skapas för skogarnas föryngring därstädes. Om dessa förutsättningar icke 

 kunna åstadkommas, utan att mer eller mindre kostsamma åtgärder vidtagas, 

 kräver således samhällsintresset, att åtgärderna ifråga vidtagas, även om det 

 ekonomiska utbytet av de nedlagda kostnaderna för den nuvarande skogsäga- 

 ren är minimalt eller intet. Under sådana förhållanden bör man med fullt 

 fog kunna göra gällande det kravet, att det allmänna bör genom direkta 

 penninganslag lämna stöd för realiserandet av skyddsskogslagens huvudända- 

 mål — skydd mot ijällgränsens nedgående. 



Av vad ovan anförts har framgått, att skyddsskogsfonden borde bildas av, 



dels av skogsvärdsstyrelsen i Jämtlands län restituerade skogsvårdsavgifter 

 för inom skyddsskogarna avverkat virke under åren 1914 — 1921, 



dels de årligen från skyddsskogarna inflytande skogsvårdsavgifterna, 



dels ock av riksdagen årligen anvisade anslag till skogsvårdens främjande 

 inom skyddsskogsområdet. 



Fonden bör i första hand få anlitas till skogsvårds- och kulturåtgärder, som 

 utföras i samband med och efter företagna avverkningar, och då närmast till 

 sådana åtgärder, som på sätt i 5 § andra stycket sägs, av vederbörande 

 skogsstatstjänsteman föreskrivas och utföras utan skogsägarens medverkan. Där- 

 efter bör ur fonden utgå bidrag till de skogsvårdsåtgärder, om vars utförande, 

 pä sätt 5 § första stycket angiver, skriftlig överenskommelse vid utsynings- 

 tillfället upprättas. I den mån för året anvisade medel räcka till böra dessa, 

 efter därom av skogsägaren ingiven ansökan, jämväl få disponeras till sådana 

 skogsvårdsarbeten, som av skogsägaren företagas utan samband med avverkning. 



Domänstyrelsen bör handhava skyddsskogsfonden och äga att närmare be- 

 stämma om grunderna för fondens användning. Styrelsen fastställer således 

 årligen de skogsvårdsanslag, som för året få av skyddsskogspersonalen dispo- 

 neras, de grunder efter vilka bidrag böra utgå samt de närmare villkor, som 

 böra uppställas för utlämnande av anslag till skogsägarna, innefattande nödiga 

 garantier för förskjutna skogsvårdsmedels användning, skogsvärdsåtgärdernas 

 framtida underhåll etc. 



7 S 



Detta förslag överensstämmer i stort sett med Kungl. Maj:ts, men har viss 

 jämkning vidtagits med hänsyn till ändringarna i 2 och 5 paragraferna. Dess- 

 utom har bestämmelsen om att protokollet skall innehålla uppgift om det ut- 

 synade virkesbeloppets storlek förtydligats så tillvida, att paragrafen angiver, 

 att virkesbeloppet skall upptagas i antal träd fördelade i skilda dimensions- 

 klasser. Vidare har bestämmelsen att protokollet skall innehålla uppgift 

 om för vilken tid utsyningen skall gälla förtydligats med satsen »och avverk- 

 ningen således vara verkställd». 



8 § 



Domänstyrelsens lagförslag upptog överjägmästaren såsom första instans för 

 besvärs anförande, under det Kungl, Maj:ts förslag upptog domänstyrelsen 

 såsom första instans. 



22. Skogsvärdsföreningcns Tidskrift jgzj. Serien B, 



