328 X LITTERATUR 



den i sortimentet ingående virkeskvantiteten till ur skogen hämtad, rå s. k. 

 verklig kubikmassa. Undersökningarna omfatta dels styckevis mätning av 

 rundvirke i fast mått, varvid speciellt sågtimmer och slipersämnen behandlats, 

 dels ock mätning av i travar hoplagt virke i löst mått, varvid pappersved av 

 gran och tall, props, kolved, brännved m. fl. kluvna eller okluvna sortiment 

 blivit mätta. Betänkandet är uppdelat på tvenne avdelningar, varav den ena 

 omfattar industri- och saluvirke, den andra sådana sortiment, som huvudsak- 

 ligen gå till husbehov. 



Mätningarna av industri- och saluvirket hava utförts under ledning av de 

 sakkunnigas dåvarande sekreterare, jägmästare L. Mattsson Mårn. Bear- 

 betningen av detta material har beträffande mätning av rundvirke i fast mått 

 utförts av professor Jonson och beträffande löst mått av förste aktuarie Östlind, 

 vilka även författat redogörelserna för respektive undersökningar. Husbehovs- 

 virket har uppmätts under ledning av jägmästare R. Sköld och skogsmästare 

 O. Henriksson, och bearbetningen av detta material är utförd under överin- 

 seende av förste aktuarie Östlind, vilken även utarbetat redogörelsen för dessa 

 undersökningar. Till de delar, som avse mätning i löst mått, har fogats ett 

 hundratal, utmärkta fotografier av uppmätta prov med detaljerade uppgifter 

 rörande respektive prov och mätningsresultat. Ett studium av dessa fotografier 

 underlättar i icke ringa grad användandet av de sakkunnigas resultat. 



Utrymmet tillåter tyvärr icke ett närmare ingående på detaljer i betänkan- 

 det. Vare det nog sagt, att åtskilliga korrigeringsfaktorer äro överraskande 

 icke minst på grund av storleksordningen och funktionalsambandet. Sålunda 

 befanns på ett för de sakkunniga tillgängligt typiskt tallmaterial om c:a 200 

 st. sågtimmer av 7 — 9 tums virke från norra Uppland avsmalningen vara så 

 stor, att toppkubikmassan för erhållande av verklig massa måste ökas med 

 nemot 70 procent för 8 tums timret. Ordinär pappersved av gran av 3 m 

 längd visade vidare en fastmassehalt uppgående till 70 procent. Undersök- 

 ningen av pappersved gav dessutom icke stöd åt det ofta hörda påståendet, 

 att barkning skulle åstadkomma tätare travning. Det visade sig även, att fast- 

 masseprocenten för en viss virkestyp i stort sett beror på det i traven ingående 

 smäckraste virkets diameter. För god barrved, en gång kluven, 10 cm över 

 klovet och däröver hava härletts fastmasseprocenter belägna mellan 67 och 76 

 alltefter vedens medeldiameter. För okluven prima barrved beräknas fastmasse- 

 halten vidare till 7 1 procent o. s. v. 



Dessa och många flera siffror i betänkandet äro i synnerligen hög grad 

 värda beaktande. Huru många skogsägare finnas ej, som icke ens känna 

 tillgångssidan i skogsbokföringen ! De allra flesta hava ännu mindre aning 

 om debetsidan Det är hög tid att börja kalkyleringarna på längre sikt. Om 

 erfarenhetstal för omförande av vid avverkningarna intummade sortiment till 

 ur skogen hämtad verklig kubikmassa hittills nära nog saknats eller i varje 

 fall endast förekommit sporadiskt, möjliggöra nu de sakkunnigas tabellmate- 

 rial upprättande av fullt tillförlitliga hjälptabeller för dylika beräkningar, väl 

 lämpade för lokala och speciella önskemål. Härmed bör mycket vara vunnet 

 för att överhuvudtaget kunna väga tillgång och konsumtion av rundvirke mot 

 varandra i och för åstadkommande av den för vår handelsbalans så viktiga 

 ämvikten i dessa faktorer. 



Det skulle vara förmätet att söka göra några sakliga invändningar mot 

 kommitterades arbete. Rent stilistiskt förefaller det emellertid mindre lyckat 



