LITTERATUR X 329 



att för utförda barkningsränder tala om barkränder. Likaså finner jag ett 

 utbytande av den vedertagna benämningen kastved mot det mera vitt- 

 omfattande uttrycket brännved tekniskt sett icke lämpligt. Den förra be- 

 nämningen harmonierar ocksä bättre med av de sakkunniga använt namn 

 å vedträn, som genomgående benämnts småved. Ytterligare skulle kunna an- 

 föras exempel på ett och annat dylikt mindre väl valt detaljuttryck. Under 

 alla förhållanden måste emellertid ifrågavarande högst värdefulla tillskott till 

 vår skogsteknologiska — skogsmatematiska litteratur betecknas såsom ett verkligt 

 standardverk. I^ jyf 



Erling Eide: Om kubering av staaende skog. L Furuskog. Meddelelser 

 fra det Norske Skogforsoksvsesen, Hefte 3. Kristiania 1923. 



Skogforsoksleder Eide framlägger en erfarenhetstabell för kubering av furu- 

 skog på rot, uppställd endast efter diameter och höjd och avsedd att använ- 

 das för kubering på bark diamcterklassvis av bestånd eller skogstrakter. Ge- 

 nom att borteliminera frågan om trädens form uppnås en betydande förenk- 

 ling av arbetet — vad som behöver visas är blott att noggrannheten på detta 

 sätt blir nöjaktig. Och det måste erkännas, att hans resultat äro överraskande 

 goda. — Materialet för tabellen är hämtat från 24 st. försöksytor, varest 30 

 ä 50 sektionerade provstammar undersökts på varje yta. För olika i cms 

 diameterklasser har formhöjden studerats i i ms höjdklasser, vilket givit till 

 resultat grafiskt utjämnade värden på formhöjden för de olika dimensionerna. 

 Därefter hade man blott att multiplicera med resp. grundytor för att få ku- 

 bikmassetabellen färdig. Det är ju ej så märkvärdigt att en dylik tabell kan 

 fås att stämma bra inom det använda materialet, i synnerhet då detta är av 

 homogen art som här, men Eide har ej nöjt sig med denna kontroll. 

 Genom Statens Skogtaksation har han skaffat sig siffror över kuberingsresul- 

 taten från 13 skogar, belägna i olika delar av Norge och av mycket växlande 

 typ. För var och en av dessa skogar har han utfört kubering diameterklass- 

 vis med hjälp av den nya tabellen, och han jämför de resultat han då får 

 med de resultat som Skogtaksationen uppnått med användning av Jonsons 

 tabeller. Det visar sig att den nya tabellen ger mycket nära lika resultat för 

 beståndet i dess helhet som Jonsons metod, i det att de största avvikelserna 

 i dessa 13 fall äro resp. + 1,9 ^ och ■ — ^2,9 %. Eide drager härav den 

 slutsatsen, att den nya tabellen är allmängiltig i Norge och rekommenderar 

 den till uteslutande användning vid taxering, varvid han emellertid väntar sig 

 att få ett något för högt resultat i de rena tallbestånden och ett något för 

 lågt resultat för tallen i blandade bestånd. Felet understiger i alla de under- 

 sökta fallen 4 % på kubikmassan, vilket måste sägas vara vackert, då det är 

 kubikmassan på bark det rör sig om. — En särskild tabell bifogas över volym- 

 procenten bark för olika värden på brösthöjdsdiametern och barktjockleken. 



Angående det teoretiska i uppsatsen föredrager rec. att yttra sig senare, då 

 motsvarande tabell för granen föreligger. 



Sven Petrini. 



O. NoRDQVisT, Sötvattensfiske och fiskodling. 824 sid., 349 fig. Alb. 

 Bonnier. Stockholm 1922. 



Uti den stora, från Alb. Bonniers förlag utgivna serien »Svenska jordbru- 

 kets bok» utkom i våras föreliggande del, som till huvudredaktör har byrå- 



