LITTERATUR x331 



Max Wolkf ^: Anton Krausse, Die forstlichen Lepidopteren. Syste- 

 matische und biologische Ubersicht sämtlicher schädlichen und 

 der harmlosen Arten des deutschen Sprachgebietes unter Mit- 

 beriicksichtigung wichtiger ausserdeutscher paläarktischer Arten, 

 337 sid. Cj. Fischer, Jena 1922. 



Enligt författarnas företal är detta arbete avsett att vara dels en uppslags- 

 bok för fackmän, dels en lärobok för nybörjare. Det är deras avsikt att ge 

 ett antal biologiska karaktärsbilder, ett slags monografiska framställningar, 

 som skola giva läsaren mera till livs än de knappa och torra fakta, som er- 

 bjudas i de vanliga läroböckerna. 



Man förvånas då — ej över att författarna medgiva, att de på grund av 

 den oerhörda fördyringen av arbetet, som en mot deras anspråk svarande 

 illustrering skulle medföra, avstått härifrån — utan däröver att de säga sig 

 handla huvudsakligen av didaktiska grunder, när de utesluta alla illustrationer. 

 Deras motivering av detta verkar ej fullt övertygande. Det är naturligtvis 

 riktigt och sant, att en studerande ej skall skaffa sig sin skogsentomologiska 

 bildning blott genom att se pä bilder utan i museet och framför allt i natu- 

 ren. Men vi betvivla, att han med tillhjälp av en oillustrerad handbok, vore 

 den än så utförlig, kan bestämma de olika insektsformer och skadegörelser, 

 som han påträffar i skogen. 



Frånsett denna reservation angående en så vidsträckt användning av boken, 

 som författarna tänkt sig, skall villigt erkännas, att arbetet för den mera för- 

 sigkomne är en mycket välkommen tillökning i den skogsentomologiska littcra" 

 turen. 



Den är uppenbarligen resultatet av synnerligen grundliga studier i hela den 

 väldiga speciallitteratur, varur alla uppgifter sammanförts, och präglas överallt, 

 där tillfälle bjudes, av författarnas självständiga, på egna undersökningar grun- 

 dade uppfattning. 



Efter ett kort kapitel över fjärilarnas morfologi, utveckling och fysiologi 

 följer en förteckning över använda förkortningar, över författare som använts 

 jämte korta biografiska data över dem, därpå en förteckning över använd 

 litteratur och så en utförlig motivering för den biologiska formel, som för- 

 fattarna konstruerat för att kortast möjligt åskådliggöra en viss arts utveckling 



Medan Rhumbler t. ex. skriver tallsvärmarens formel på följande sätt: , 



10,3 + 67 



skriva Wolff och Kraussk densamma — '' — ^ — , vilket betyder äggstadium : 



/IS I /? 



juni, juli; larvstadium: augusti, september; puppstadium: oktober till slutet av 

 maj följande år; ilygtid: juni, juli. Denna formel kan sedan utbyggas, så att 

 en mera detaljerad skildring kan givas, men sakna vi anledning att närmare 

 ingå härpå. 



Så följer, först en systematisk-biologisk översikt över alla skogliga fjärilar 

 omfattande 480 arter och därpå »biologier» av 54 av dessa arter, vilka be- 

 tecknas som de i skogligt avseende viktigaste, jämte listor på deras fiender. 

 Dessa små monografier, som i fråga om de viktigaste arterna, t. ex. nunnan, 

 kunna bli nog så omfattande och utvidga sig till en brett hållen, resonerande 

 framställning, äro uppdelade enligt följande underrubriker: ägg, larv, puppa, 

 fjäril, värdväxter, skadegörelse och bekämpningsmetoder. L fråga om de smärre 



