LITTERATUR X 333 



TIDSKRIFTSÖVERSIKT. 



To grunnlag for utlegning av taksasjonslinjer i skog av Knut A. 

 Srinnemok.n. Tidsskrift for Skogbruk Nr 6 — 7 1923. 



Kartläggning och taxering är i de norska skogsmarkerna ofta en besvärlig 

 förrättning på grund av den starkt brutna terrängen. Man har därför i 

 Norge tidigare än i Sverige kommit fram till teodolitmätning för att få säkra 

 resultat. Linjestakningcn erbjuder ofta nog synnerligen stora svårigheter, och 

 förf:s metod är inriktad på att undvika linjestakningcn i möjligaste mån. Man 

 lägger en polygon i gränserna runt om figuren som skall mätas och orien- 

 terar axlarna så, att antingen X- eller Y-axelns riktning kan användas såsom 

 riktning för taxeringslinjerna. Med hjälp av polygonpunkterna, som måste 

 vara koordinatberäknade innan taxeringen börjar, kunna sedan taxationslinjerna 

 utläggas, varvid man räknar taxationslinjernas nollpunkter i X-axeln om lin- 

 jerna gå parallellt med Y-axeln och vice versa. På så sätt undgås all stak- 

 ning, både av baser och paralleller, och kontroller kunna erhållas varje gång 

 man skär en polygonsida. Naturligtvis för detta med sig en del extra räkne- 

 arbete, som dock är av ganska enkel natur. — För små områden, där man 

 ej kan behöva tänka på svårigheter med orientering, samt för områden där 

 terrängens extremt svåra beskaffenhet vanskliggör och fördyrar stakningen, 

 torde detta sätt vara praktiskt För de stora skogskomplexen i normalt svår 

 terräng torde stakningen bli billigare än de polygontåg, som här och där 

 måste inläggas, om ej kompasslinjerna skola bli alltför långa utan kontroll. 

 Därtill kommer, att de stora skogskomplexen gärna behöva det skelett för 

 orientering och uppdelning, som ett regelrätt upphugget linjenät utgör. 



S. P. 



Träprovningar vid Statens provningsanstalt under år 1923. I se- 

 naste häftet av tidskriften »Byggmästaren» (1923: nr 19) lämnar av- 

 delningschefen vid Statens provningsanstalt, civilingenjör Ragnar R:son 

 ScHLVTER, en kort redogörelse för byggnadstekniska avdelningens verk- 

 samhet under första delen av det fjärde verksamhetsåret 1923. Ur redo- 

 görelsen inhämtas följande av särskilt intresse för denna tidskrifts läsare. 



Trä. Hållfasthetsprov på trä hava utförts, såsom t. ex. böjningsprov, tryck- 

 hållfasthetsprov och skjuvningshållfasthetsprov. Volymvikt, fuktighetshalt och 

 antal årsringar per cm hava bestämls för samtliga prov. 



De i årsberättelsen för 1922 omnämnda provningarna av träbalkar, till- 

 verkade av hoplimmade furubräder, system »Hetzer», hava fortsatts. Träbal- 

 karna hava nu provats i torrt tillstånd efter lagring oskyddade utomhus under 

 vintern till jämförelse med dylika balkar, som provats tidigare utan föregå- 

 ende dylik lagring. Av provningsresultaten framgår, att lagringen utomhus 

 icke torde hava inverkat nedsättande på hållfastheten i limfogarna, sedan dessa 

 åter fått tillfälle att torka. Även dessa provningsresultat torde komma att 

 publiceras. 



Träimdersökningar. Provningsanstalten har kommit till den U])pfattningen 

 att en systematisk undersökning enligt moderna och delvis i andra länder 

 tillämpade provningsförfaranden även borde utföras på svenskt virke och sven- 

 ska träslag och att de klassiska undersökningarna på detta område, som för 



