352 X RIKSDAGEN 



att under punkten A) diskussionen må röra sig om betänkandet i sin helhet och alltså 

 avse båda de kungl. propositiorer, om skogsvårdslag och om lag angående skydd för 

 kommunskogar m. fl., som i betänkandet behandlas, 



att vid behandlingen av punkten B), som handlar om skogsvårdslagen, lagen föredrages 

 paragrafvis och därefter utskottets hemställan, 



att paragraferna icke må behöva uppläsas, samt att yrkanden, som eventuellt fram- 

 ställas, må göras vid varje särskild § av lagen. 



Denna hemställan bifölls. 



Punkten A). 



Efter föredragning av utskottets i punkten gjorda hemställan anförde: 



Herr Lindman: Herr talman! I detta särskilda utskotts betänkande finna herrarna, 

 att man har sammanfört behandlingen av tvenne kungl. propositioner, nämligen dels den 

 kungl. propositionen om skogsvårdslag, dels den proposition, som handlar om kommun- 

 skogar m. fl. Jag har nu tänkt att, utan att på något sätt göra det vidlyftigt, dock ge en 

 framställning för kammaren av de viktigare förändringar, som utskottet ansett sig böra 

 föreslå riksdagen att \-idtaga i dessa båda kungl. förslag. 



Vad först beträffar lagen om kommunskogar, som finnes behandlad under den första 

 punkten i utskottets betänkande, hade Kungl. Maj:t föreslagit, att vissa skogar, nämligen 

 kommunskogar, allmänningsskogar, fideikommiss- och vissa stiftelsers skogar samt skog.s- 

 vårdssällskaps skogar, skulle ställas under en strängare lagstiftning, och att det skulle upp- 

 göras hushållsplaner för dessa skogar. När utskottet behandlade detta lagförslag, kom 

 emellertid utskottet till den uppfattningen, att fideikommiss och allmänna stiftelsers sko- 

 gar icke lämpligen borde behandlas annorlunda än andra större skogar, utan att även 

 dessa borde falla under den allmänna skogsvårdslagen, och att allmänningsskogar äro av 

 så liten omfattning och betydelse — i själva verket finns det ett ganska ringa antal så- 

 dana skogar — att det icke fanns någon anledning att för dem ha en särskild lagstiftning. 

 Då slutligen skogsvårdssällskaps skogar enligt Kungl. Maj :ts förslag skulle kunna erhålla 

 dispens i fråga om skötseln av sina skogar på grund av en senare § i kommunskogslagen, 

 skulle det endast återstå kommunskogarna, av vilka dock en stor del skulle kunna erhålla 

 samma dispensmöjlighet som skogsvårdssällskapens skogar, därför att de hörde under 

 dessa. Utskottet har därför ansett, att man helt enkelt skulle kunna låta bli att taga lag- 

 förslaget om kommunskogar och har sålunda föreslagit, att denna lag skall av riksdagen 

 avslås, och att de skogar, som avsågos skola falla under densamma, i stället skola höra 

 under den allmänna skogsvårdslagen, som kommer till avgörande under punkten B) i ut- 

 skottets utlåtande. 



Den första förändring, som utskottet har föreslagit beträffande den allmänna skogs- 

 vårdslagen, gäller Gottland. Gottland skulle enligt Kungl. Maj:ts förslag höra under det 

 kapitel i den allmänna skogsvårdslagen, som handlar om svårföryngrade skogar. Utskottet 

 har emelle'-tid av vissa skäl ansett, att Gottland skulle undantagas från den allmänna 

 skogsvårdslagen, nämligen dels därför att Gottland så sent som år 1908 erhållit en sär- 

 skild lag, som att börja med väckte ett visst motstånd och en viss opposition från skogs- 

 ägare och befolkning, då den först infördes, men som de undan för undan ha vant sig vid 

 och nu torde vara ganska tillfredsställda med, och utskottet har av denna anledning an- 

 sett, att det icke vore lämpligt att så snart efteråt vidtaga en förändring ; dels även där- 

 för att såväl den gottländska skogsvårdsstyrelsen som hushållningssällskapet och öVer 

 huvud taget alla myndigheter, som ha yttrat sig i saken, utom Konungens befallnings- 

 hävande och, som jag tror, även reservanten i skogslagstiftningskommittén ha hemställt 

 om att den förutvarande lagen fortfarande skulle få gälla för Gottland. Då därtill kom- 

 mer, att Gottland är en ö, som ligger alldeles för sig själv och har en egen skogsvårds- 

 styrelse, har utskottet ansett, att det icke borde kunna möta något hinder att låta den 

 nuvarande lagen stå kvar, och detta så mycket hellre som förhållandena på Gottland äro 

 ganska olika emot på fastlandet och för övrigt ganska säregna. Utskottet har alltså före- 

 ^"^lagit, att Gottland skulle undantagas. Då emellertid skogsvårdsstyrelsen på Gottland begärt 

 vissa förändringar av den gottländska skogslagen, förändringar, som likväl icke blivit 

 behandlade av vederbörande myndigheter eller av kommittén, är det angeläget, att dessa 

 ändringsförslag bli föremål för granskning, och utskottet har därför under punkten C) 

 hemställt om att en skrivelse till Konungen måtte avlåtas med begäran cm utredning om 

 dessa ändringars behövlighet och om eventuellt förslag om deras införande. 



I § 3 av skogsvårdslagen avhandlas frågan om avverkning av yngre skog. Herrarna ha 

 sett, att vid denna paragraf avgivits en reservation om att man i stället måtte använda 

 tittrycket ungskog. Jag skall icke nu inlåta mig på den saken — det torde bli tillfälle där- 



