MARKFLORANS ANALYS PÅ OBJEKTIV GRUND, 21. 



biologiska företeelser kan man mången gång skaffa sig möjligheter att 

 bedöma det tillstånd av utveckling, i vilket floran befinner sig inom 

 beståndet. Särskilt i sädana fall, dä slutenheten är stor och floran på 

 grund härav är sparsam, kan det vara av intresse att anteckna, om ar- 

 terna komma till blomning eller icke. Häri har man i viss mån en in- 

 dikator på beståndsljusets styrka. Mången gång torde man även kunna 

 skaffa sig goda hållpunkter för bedömandet av de fleråriga arternas ut- 

 bredning till vegetationslösa delar av marken genom att observera, huru 

 ofta de uppträda som grodd- eller årsplantor i rutorna. Med stöd av 

 dessa anteckningar skulle man sålunda kunna fastställa arternas blom- 

 ningsprocent och groddplantsprocent, vilka som sagt under givna yttre 

 förhållanden kunna vara av vikt att känna. 



Ännu en sida i markflorans utveckling, som särskilt vad risen beträf- 

 far är av stor betydelse att fastställa, är frodighetsgraden. Risens 

 mer eller mindre frodiga utveckling influerar nämligen mycket starkt på 

 humusbildningen. Såsom uttryck för frodigheten har jag sökt bestäm- 

 ma deras maximala medelhöjd inom provytorna på sådant sätt, att jag 

 inom varje ruta med tillhjälp av en graderad käpp uppmätt de högsta 

 exemplaren av alla anträffade ris; även andra arter kunna naturligtvis 

 göras till föremål för en liknande undersökning. En felkälla vid be- 

 dömandet av frodigheten efter höjden ligger emellertid däri, att höjden 

 i någon mån influeras av risens ålder. För att bliva fullt exakt måste 

 sålunda höjdbestämningen åtföljas av en åldersbestämning; av praktiska 

 skäl har jag emellertid måst avstå från en dylik. Den bör även sak- 

 löst kunna undvaras, då det gäller att jämföra ristäcket på provytor, 

 som ligga i omedelbar närhet av varandra inom samma bestånd, där 

 någon olikåldrighet för risen med säkerhet icke behöver förutsättas. 



Det torde av den ovan givna framställningen framgå, att vad den 

 floristiska analysen i första hand måste lägga största vikten, är utrönan- 

 det av de olika arternas frekvens- och arealprocenter samt i vissa fall 

 även av deras frodighetsgrad. Det är dessa tre, vad jag skulle vilja kalla 

 fysiognomiska faktorer, som gjorts till föremål för denna undersök- 

 ning. 



Materialets behandling. 



Frekvens- och arealprocenter och givetvis även de uträknade maxi- 

 mala medelhöjderna representera icke några exakta värden utan äro 

 behäftade med ett större eller mindre fel. Såväl vid en jämförelse mel- 

 lan olika provytor som framförallt, dä det gäller att bedöma vegetatio- 

 nens förändringar inom ett och samma område, måste därför detta fel 



