30 TORSTEN LAGERBERG. 



siffrorna i själva verket samma sak, då deras av medelfelen betingade 

 gränser gripa långt över varandra. Den enligt sannolikhetslagarna an- 

 tagliga variationsvidden ligger nämligen i så väl plus- som minus- 

 riktning inom 3 gånger medelfelet. 



Provyisscrien ijo å Hcssleby kronopark. 



De båda till denna provyta hörande avdelningarna utlades år 1908 

 i medelålders mossrik tallskog av den typ, som hör till de allmännaste 

 företeelserna i våra skogar. Terrängen är plan och ligger 180 m. över 

 havet, marken utgöres av en blockrik morän och är något fuktig. Det 

 intill 5 cm. mäktiga humuslagret har en mer eller mindre utpräglad ka- 

 raktär av råhumus, under detta följer ett c:a 7 cm. djupt blekjords- 

 skikt och mellan detta och den ovittrade moränen ett föga mäktigare 

 rostjordslager; marken är alltså en typisk moränskogsmark. Beståndet 

 å avd. I var vid ytornas anläggning 61 år, å avd. II 6 år yngre. Den 

 förra avdelningen låggallrades starkt år 1908, den senare ljushöggs; av- 

 sikten med provytan är att åstadkomma en jämförelse mellan gallring 

 och ljushuggning. Om marktlorans sammansättning vid tiden för ytor- 

 nas anläggning föreligga icke några detaljerade uppgifter, endast de bio- 

 logiska huvudtypernas frekvens antecknades. Av dessa anteckningar 

 att döma synes någon skillnad mellan de båda avdelningarna icke ha 

 förekommit: bu.skar (en) anges för rikHga, bärris strödda, gräs och örter 

 strödda och mossor ymniga. 



Avd, I. Ytan, som är 26 ar stor (65x40 m.), innehöll vid anlägg- 

 ningen 1,357 stammar med en kubikmassa av 278,1 m^ och en grund- 

 yta av 32,7 m^. Av stammarna utgallrades omedelbart 366 stycken 

 (26,93%), varigenom kubikmassan nedsattes med 25,1 m^ (9.o2%)och grund- 

 ytan med 3,3 m^ (10,9%). Alla uppgifter hänföra sig till i hektar. Be- 

 ståndet har god växt och hör till bonitet 0,8 enligt Maass. 



Markfloran på denna yta har endast varit föremål för en frekvensun- 

 dersökning. Därvid hava använts rutstorlekar dels på 0,5 och dels på 

 0,1 m samt i båda fallen ett 4 m:s kvadratförband; för den förstnämnda 

 rutstorleken har även ett 8 m:s kvadratförband prövats. 



Rutsystemets anordning framgår av fig. 7. Med det tätare förban- 

 det ha analyserats 185 stycken rutor, med det glesare 52. Den areal, 

 för vilken undersökningen i verkUgheten gäller, är i förra fallet 29,6 i 

 det senare 33,^8 ar. Numreringen på rutorna är löpande från höger; 

 om gruppindelningen gäller vad som sagts under provytan 14:11. Såsom 

 framgår av tab. II har analysen, utförd med 0,5 m.'^:s rutor och ett 

 4 m:s kvadratförband, givit ett artantal av 47 (36 högre växter och 11 

 mossor). Arter, som undandragit sig uppskattning, voro endast Mono- 



