X38 



GUSTAF LUNDBERG. 



fall försvårar markens renhållning och en eventuellt uppkommen löpeld 

 dödar lövträden. Skyddsbältena bli betydligt effektivare, om de äro be- 

 växta med ett bestånd än om de hållas kala, men härför lämpar sig å 

 svagare marker tallen bäst. Dels kommer den där till bättre utveckling 

 än andra träd och de alltid gröna tallkronorna uppfånga lätt flygande glö- 

 dande gnistor, som oftast slockna i kronorna och i varje fall förhindras 

 att flyga över skyddsbältet. En fullständig ävskrapning av all markbe- 

 täckning över hela skyddsbältet är onödig och i många fall olämplig. 



r«S» 



r» 





f» 



r^ 





r^ 



^ 



r ^^* '^"^5^, p^^ I -'ä* 



p^ p-» p^ p^ 



P"^ r"-^ ( -^ i"^^^ 



r^ p^^ p^ p^ 



b 



p^^ I "^^ [^^ r*^ 

 p^^ c^^ C^' p-^^ 



r» r^ f^ r^ 



r^ 





w. 



Fig. 1 8. Schematisk framställning av järnvägslinjen och ae inom Oberförsterei Chorin 

 använda brandskyddsbältena. (Efter Kienitz). 



A. Järnvägsbank med sidsluttningar jämte de från markbetäckning och träd blottade linjerna. 



B. Skyddsbälten enligt tidigare använt system. 



C. Skyddsbälten enligt det förbättrade systemet. 



w. Vägar eller diken som hållas fria från all markbetäckning. 



b. Med tall beväxta ytor. 



k. Kala eller med lövträd planterade ytor. 



då en dylik åtgärd ytterligare försämrar en i sig själv svag mark, ja 

 kan, t. ex. å flygsandsmarker ge upphov till flygsandsdrift. I stället bör 

 skyddsbältet medelst diken, vägar eller till mineralmarken blottade lin- 

 jer, som anses tillfyllest, om de äro i y., m. breda, vara uppdelat i 

 mindre fält, som sedan få behålla den markbetäckning, som ej kan ge 

 upphov till häftigare löpeld. Utgöres nu beståndet av tall, och är det- 

 samma väl gallrat — fast med bibehållet kronslut — och uppkvistat till 

 o, 75 m. höjd över marken (i ljung anbefalles en uppkvistning till 1,5 m. 



