1 88 SKOGSADMINISTRATIONEN. 



parnas sida, om virket vore apterat i mått sådant som det engelska, vilket är mindre än det 

 danska, synes vara önskvärt, att även de danska måtten bliva föremål för justering. An- 

 vändningen av dessa mått komme dock helt visst att bliva begränsad till i huvudsak landets 

 sydligare provinser. 



I fråga om det svenska gamla verkmåttet, vilket, såsom nämnts, användes i regeln allenast 

 vid försäljning inom landet av virke upplagt för yttre mätning, s. k. famnmått, anser Kungl. 

 Styrelsen att det vore av viss fördel, om detsamma icke vidare komme till användning. Det 

 skulle bidraga till reda och till undvikande av förväxling och tvist, därest i huvudsak alle- 

 nast ett slag av fot och tum vore i bruk. Borttagande vid virkeshandel av svenska verk- 

 måttet skulle ock måhända bidraga därtill, att vid försäljning av brännved allenast en s. k. 

 famn komme alt användas, nämligen det vedmått, som jämlikt gällande förordning justeras 

 med 4 kubikmeters sidoyta, varvid veden, såsom hittills är det vanliga, apterades i 0,89 

 meters längder motsvarande 3,56 kubikmeter. 



Ett laglöst bibehållande tillsvidare av de gamla svenska måtten med hänsyn till här förut 

 omförmälda äldre avverkningsrättskontrakt, vilkas giltighetstid utgå senast år 1939, synes icke 

 vara av behov påkallat, då vid avhandlad skogs överlämnande till vederbörande avverknings- 

 rättsinnehavare reducering kan ske från verkmätt eller decimalmått till metermått. 



Under det att sålunda enligt Kungl. Domänstyrelsens mening för virkeshandel och trä- 

 varurörelse inom landet justering skulle erfordras av förutom metriska mått, allenast engelska 

 fot och tum samt eventuellt danska fot och tum, synes vara nödvändigt vid försäljnitig av 

 trävaror till utlandet, att hinder icke lägges för användande av även andra utländska längdmått, 

 såsom Amsterdam-, Hamburger- m. fl.; den franska foten är lika med Yg meter och finnes 

 sålunda ej hinder för dess användning. Huruvida nyssnämnda måit kunna vara i behov av 

 justering synes kunna ifrågasättas. Vederbörande köpare i utlandet lärer icke underlåta att 

 vid varans emottagande å avlastningsplatsen kontrollera uppgivna mått och i händelse av 

 undermål eller felaktiga mått därom göra anmärkning. 



Tjänster och förordnanden. 



Kungl. Domänstyrelsen. 



Tjänstledighet har beviljats byråchefen, friherre Th. Hermelin för särskilt uppdrag 

 den 20 jan. — 10 febr. med förordnande för notarien Martin Rasch, vilkens tjänst uppehållits 

 av amanuensen A. Chattillon-Winbergh. 



Skogsstaten. 



Anundsjö revir. Jägmästaren i Anundsjö revir E. R. Kellberg har den 31 januari 

 avlidit. Tjänsten uppehälles, intill dess den blivit återbesatt av assistenten i reviret C. G. 

 T. Nettelbladt. Dennes tjänst uppehälles under tiden av e. jägmästaren Gust. Westermarck. 



Bodens revir. Befattningen som tillförordnad jägmästare i Bodens revir söktes av extra 

 jägmästarna I. Slettengren, Carl Utterström, Per Normelli, Ernst Elfvik, B. von Krusen- 

 stierna, Einar Berggren, F. A. Berggren, Emil Dahl, Torsten Larsson, P. Törnblom och 

 Erik Måhlén. Kungl. Maj:t har förordnat Slettengren att frän den i mars tills vidare uppe- 

 hålla sagda tjänst. 



Enköpings revir. Kungl. Maj:t har den 5 febr. transporterat och förordnat jägmä- 

 staren i Rätans revir L. F. Molander att vara jägmästare i Enköpings revir. 



Jönköpings revir. Befattningen som tillförordnad jägmästare i Jönköpings revir söktes 

 av underläraren vid Ombergs skogsskola T. Aae, skogstaxatorn i Västra distriktet F. Ami- 

 noff, skogstaxatorn i Östra distriktet Elis Lundman, skogstaxatorn i Bergslagsdistriktet O 

 Kollberg, dikningsledaren John Wallmark, överjägmästareassistenten Sam Tisell samt extra 

 jägmästarna G. Björklund och Sven Lundberg. Kungl. Domänstyrelsen har hos Kungl. Majt 

 föreslagit Lundman att erhålla förordnande alt tills vidare uppehålla tjänsten. 



