194 HENRIK HESSELMAN. 



han som slutresultat ett totalt virkeskapital av 1,497 millioner kbm., som 

 med hundraårig omloppstid skulle enligt AP^ Ström ge en årlig avkast- 

 ning av närmare 15 millioner kbm. Då virkesförbrukningen beräknas 

 till närmare 19,000,000 kbm., skulle på den tiden ha förekommit en över- 

 avverkning av ej mindre än c:a 4,000,000 kbm. Genom ett förbiseende 

 lider emellertid AF Ströms beräkningar av ett högst väsentligt räkne- 

 fel; virkeskapitalet har dividerats med hela i stället för med halva omlopps- 

 tiden. Den verkliga årliga avkastningen var därför, om man godtar AF 

 Ströms primärsiffror, vilket man ju har all anledning att göra, dub- 

 belt så stor eller närmare 30,000,000 kbm. Vi skulle därför vid denna 

 tid ha haft ett årligt överskott i virkesproduktionen av ej mindre än c:a 

 1 1,000,000 kbtn. Det torde få anses rätt egendomligt, att detta påfallande 

 räknefel ej uppmärksammats av någon av de många skogsmän, som i 

 tryck citerat och diskuterat AF Ströms beräkningar. Möjligen har man 

 utan vidare hållit för troligt, att en dylik beräkning måste ha konstate- 

 randet av en överavverkning till resultat. Hur det än må vara med 

 den saken, intressant är i alla fall att se, att en granskning av AF StR()MS 

 egna beräkningar ger en helt annan uppfattning av dåtidens förhållanden. 



Jag vill icke uppehålla herrarnas tid med en redogörelse för de be- 

 räkningar, som sedan AF Ströms tid gjorts angående våra skogars virkes- 

 produktion. Beräkningarna ha avsett såväl den förefintliga som i vissa 

 fall den vid intensiv skötsel möjliga skogsproduktionen. 



De mest bekanta av dessa beräkningar äro AF Zellfns åren 1882 

 och 1906, Wallmos år 1905 och 1896 års skogskommittés. Jag tän- 

 ker att dessa beräkningar äro så väl bekanta för vårt lands skogsmän, 

 att det är onödigt att här närmare redogöra för dem. ^ 



Det gemensamma för alla dessa beräkningar är den metod, som kom- 

 mit till användning. Antingen för hela Sverige eller för större delar av 

 detsamma har man sökt angiva en genomsnittssiffra för virkeskapita- 

 let eller tillväxten per hektar. På grund av den officiella statistikens upp- 

 gifter angående skogsarealen har sedan totala virkeskapitalet eller totala 

 tillväxten beräknats. Det är tydligt, att ett sådant tillvägagångssätt 

 måste ge mycket osäkra resultat. Hur erfaren en skogsman än må 

 vara, är det dock för honom en omöjlig uppgift att angiva ett tillför- 

 litligt genomsnittsvärde pr hektar för virkeskapitalet eller tillväxten för 

 hela Sverige eller för medelstora områden. Så enformiga som våra barr- 

 skogar i stort sett kunna te sig, förete de dock den största växling i 

 detaljerna; välskötta bestånd växla med illa behandlade, ungskogar med 

 äldre skogar, allt utan någon skönjbar lagbundenhet. Att under sådana 

 förhållanden angiva en tillförlitlig genomsnittssiffra övergår även den 



^ Se t. ex. Skogsvårdsföreningens tidskrift årg. 1 909, sid. 44. 



