TAXKKINGEN AV VARMLANDS I.ANS SKOGAR. 1 95 



mest vidsynte, skickligaste och erfarnaste skogsmans förmåga. Därtill 

 kommer, att de statistiska siftrorna angående skogsmarksarealen inga- 

 lunda äro så tillförlitliga som önskligt vore. Sammanställas domänsty- 

 relsens uppgifter angående den under statens kontroll ställda produkti\a 

 skogsmarken och skogsvårdsstyrelsernas uppgifter angående samma slags 

 marker i enskild ägo, finner man ofta länsvis betydande av\ikelser frän 

 den officiella statistikens; skillnaderna kunna stundom uppgå till över 30 "o . 



Taxeringsmetoden. 



Av det nu sagda torde framgå, att endast en ordnad detaljundersök- 

 ning i fältet kan lämna ett tillförlitligt resultat. De svårigheter, som en 

 sådan undersökning företer, äro förnämligast- av ekonomisk natur. Dessa 

 svårigheter kunna emellertid övervinnas, om blott undersökningsytan 

 kan hållas liten i förhållande till totalarealen. Förutsättningen för att 

 en relativt liten undersökningsyta skall ge ett tillförlitligt svar är emeller- 

 tid, att den är symmetriskt fördelad över området och att växlingen i 

 .skogarnas virkeskapital ligger inom ej allt för vida gränser. Den vid 

 Värmlandstaxeringen använda metoden har utbildats just med hänsyn 

 till ovannämnda fordringar, nämligen liten ta.xeringsyta, d. v. s. låg 

 ta.xationsprocent och symmetrisk fördelning av taxeringsytan. Det karak- 

 täristiska för metoden kan sammanfattas i följande tre punkter. 



i) ^ 10 meter breda — eller vad klenare stammar beträffar sma- 

 lare — proubälten (taxeringslinjer), vilka pä lika avstånd frän varandra 

 framdragas över undersökningsområdet, räknas samtliga träd samt iindei'- 

 sökes skogeiis fördehiing pä olika skogstyper och markens på olika boni- 

 teter. Det å taxeriJtgslinjerna erhållna trädantalets kvalitativa sammaii- 

 sättning utrönes genom en systematisk undersökning av ett antal å dessa 

 provbälten växande provträd. 



2) Med kännedom om det erhållna trädantalet och dess kvalitativa sam- 

 mansättni)ig beräknas virkestillgång, tillväxt ni. m. inom provbältena. 



3) Genom provbältenas fördelning på så vitt möjligt likvärda grupper 

 undersökes med sannolikhetskalkylens tillhjälp i vad mån det erhållna 

 resultatet kan a/ises representativt för det undersökta området i dess 

 helhet. 



Som herrarna nog erinra sig, har man inom denna förening ganska 

 ivrigt debatterat frågan, om man skulle kunna erhålla ett tillförlitligt 

 resultat med ovan angivna metod. Jag vill nu icke uppehålla mig vid 

 den saken, utan övergår omedelbart till en redogörelse för linjesyste- 

 mets anordning i Värmland. Härvid blir ock tillfälle att närmare disku- 

 tera de vetenskapliga grunderna för den använda metoden. 



