TAXERINGEN AV VÄRMLANDS LÄNS SKOGAR, 215 



Klart är emellertid, att vi långt ifrån hava uppnått något idealtillstånd. 

 De luckiga, ojämna beständen hava en allt för vid utbredning. Ålders- 

 fördelningen är icke heller den bästa. Det skulle' naturligtvis vara av 

 ganska stort intresse att veta, vad man kunde vänta sig av Värmland, 

 om skogarna överallt vore intensivt skötta. För att på ett så objektivt 

 sätt som möjligt utreda den saken, ha vi beräknat normalförrådet med 

 tillhjälp av Maass' erfarenhetstabeller för tallen. I denna beräkning ingår 

 endast skogs- och hagmarken, ej mossarna, men skogsmark är medtagen 

 i den vidsträckta bemärkelse, som nyss omtalats. De låga boniteter, 

 som ingå i beräkningen, bidraga därför i viss mån att draga ned det 

 beräknade genomsnittskapitalet och den genomsnittliga tillväxten pr hektar. 

 Beräkningen är gjord under förutsättning att samma omloppstid överallt 

 vore införd, alldeles oavsett markens bonitet, skogens belägenhet etc. 

 Jag vill nu icke närmare ingå pä, huru beräkningarna ha utförts. Den 

 som intresserar sig härför, hänvisas till betänkandet. Resultatet ser emel- 

 lertid ut på följande sätt. 



Virkeskapital pr har 'lillväxt pr liar 

 Kbin. Kbtn. 



Ättioårig omloppstid g6,8 4,0a 



Hundraårig omloppstid 124,0 3,84 



Hundratjuguärig omloppstid 146,0 3,55 



Vi se, att vi äro tämligen längt ifrån det ideala, även om man blott 

 tar i beräkning den kortaste, i praktiken i stort sett användbara om- 

 loppstiden. Det nuvarande kapitalet förhåller sig till det normala på 

 följande sätt, varvid det förra beräknats i procent av det senare. 



Under antagande av: 



80-ärig omloppstid 77,7 % 



100-årig » 60,9 % 



120-årig » 51,5 % 



Är det nu med god och intensiv skötsel möjligt att nå ett tillstånd, mot- 

 svarande det beräknade normala? Vi veta, att erfarenheten från Tyskland 

 visar, att när det gäller större områden, man måste göra ett ganska 

 stort avdrag i den beräkning av totalproduktionen, som baserar sig på 

 erfarenhetstabeller, upprättade på grundlag av provyteundersökningar. 

 Det torde dock icke alls vara omöjligt att nå de nämnda resultaten. 

 Maass' erfarenhetstabeller gälla tallen, men granen producerar större massa 

 på bättre mark än tallen. Vidare kunna markerna genom lämpliga åt- 

 gärder i många fall förbättras. De försumpade markerna kunna genom 

 dikningar förlänas ökad produktionsförmåga. Och när det gäller Värm- 



