2l6 HENRIK HESSELMAN. 



lands totalproduktion, ej blott den genomsnittliga per hektar, har man 

 att räkna med mossarna, som i många fall redan äro skogbevuxna eller 

 genom torrläggning kunna bliva produktiva. Vi ha sålunda stora, ännu 

 outnyttjade möjligheter. Det torde därför ej vara omöjligt att nå det 

 omtalade mälet. 



I vilken riktning går nu Värmlands skogsskötsel i stort sett, tenderar 

 utvecklingen mot högre eller lägre produktion? För att ge ett någor- 

 lunda tillförlitligt svar på den frågan kräves en ingående kännedom 

 om avverkningens storlek och dess fördelning på olika åldersklasser. 

 Kommissionen försökte att under taxeringens gång även utreda den 

 frågan, men vi måste erkänna, att vi ej lyckats med den saken. Vår 

 undersökningsmetod bestod däruti att inom taxeringsytan räkna och 

 mäta de stubbar, som tillhörde sistförflutna avverkningsperiod. Genom 

 att klava ett större antal av provträden vid brösthöjd och stubbhöjd, 

 erhöUo vi ett material för att bedöma hur stora de träd varit, vilkas 

 stubbar räknades. En sådan undersökning erbjuder emellertid vida större 

 svårigheter i fältet än man föreställer sig. På det nyss avverkade hygget 

 är det ingalunda någon lätt uppgift att hitta igen alla stubbar bland det 

 myckna bråte, som där finnes. Vidare är det ofta mycket svårt, i syn- 

 nerhet mot slutet av sommaren, att bestämma stubbens avverkningstid, 

 ty stubben förändras ju olika hastigt allt efter lokalens beskaffenhet och 

 väderleken under sommaren. Därtill kommer att taxeringsytan är väl 

 liten för att beräkna avverkningen, den passar för virkeskapitalet men 

 skulle ge för stort procentiskt medelfel för avverkningen, som ju utgör 

 endast en ringa del av totalkapitalet. Metoden för avverkningsberäk- 

 ningen vilar visserligen på riktiga teoretiska förutsättningar, men blir i 

 praktiken för besvärlig för att förenas med en linjetaxering, avsedd att 

 uppskatta virkeskapital och tillväxt. Vi kunna därför ej angiva någon 

 siffra för avverkningen utan ha måst nöja oss med en beräkning, som 

 år 1903 gjordes av Värmlands läns skogsvårdsstyrelse. Denna kom till 

 ett belopp av 3,100,000 kbm. århg avverkning. Förut nämndes att den 

 årliga tillväxten skulle uppgå till 2,744,541 kbm. men i denna beräkning 

 ingår ej en del faktorer, som dock böra tagas med i beräkningen. Vår 

 tillväxtundersökning, som utförts genom borrning och uppskattning av 

 årsskotten, har avsett 1910 års tillväxt. Men under år 191 o avsattes 

 även tillväxt på de träd, som avverkades vintern 19 10 — 191 1 och vilka 

 därigenom undandrogo sig vår undersökning. Antager man avverk- 

 ningen uppgå till 3,100,000 kbm. och tillväxtprocenten på den avverkade 

 massan till 2,5 procent, erhålles en tillväxt av ej mindre än 77,500 kbm. 

 På grund av vissa beräkningstekniska metoder bör tillväxten i dimen- 

 sionsklassen o höjas med cirka 54,000 kbm. Vidare erhåller o-klassen en 



