2 06 YTTRANDEN ÖVER DEN FÖRESLAGNA RIKSTAXERINGEN. 



i mellersta och södra delarna av landet förekomma till den omfattning, att 

 deras areal kan med den föreslagna taxeringsmetoden någorlunda säkert be- 

 stämmas. Därigenom vore då den fördel vunnen, att de mossar, vilka man 

 kan karaktärisera såsom absolut improduktiva, vore från övriga mossmarker 

 avskilda. 



Beträffande den för bestämmande av markboniteten använda principen (betän- 

 kandet sid. 31 samt 158 och följ.), ävensom beträffande slutenhetsgradernas 

 betecknande (betänkandet sid. 40) hava påpekanden gjorts och önskemål ut- 

 talats. Dessa och liknande detaljanmärkningar anser styrelsen böra bliva före- 

 mål för övervägande i sammanhang med den granskning av arbetsprogrammet 

 för en rikstaxering, som, på sätt styrelsen förut antytt, torde böra föregå dess 

 slutliga fastställande. 



Styrelsen får alltså, under åberopande a\- vad styrelsen här ovan uttalat, i 

 underdånighet förorda, dels att med ledning av de vid Värmlandstaxeringen 

 vunna resultaten och i huvudsaklig överensstämmelse med det av kommissionen 

 framlagda förslaget en up})skattning av hela landets skogstillgångar måtte så 

 snart lämpligen ske kan komma till stånd, dels ock att oberoende härav utan 

 tidsutdräkt en undersökning måtte verkställas om ändamålsenligaste metoden 

 för utrönande av de virkesmängder, som genom avverkning och självgallring 

 ur skogarna bortgå. 



Stockholm den 2 2 mars 1 9 1 5 . 



Underdånigst 



Arvid Dindman. 



Gerh. Ale.xaiiderson . 



I. Yttrande från Skogsinstitutets lärarekollegium. 



Till styrelsen för Skogshögskolan och Skogsförsöksanstaltc7i. 



Anmodat avgiva yttrande över ^Betänkande, avgivet av Kommissionen för försökstaxering 

 rörande virkeskajjital, tillväxt m. m. av skogarna i Värmlands län», far Skogsinstitutets lärare- 

 kollegium härmed äran anföra: 



På grund av den korta tid, som stått kollegiet till buds för ärendets behandling, har 

 kollegiet sett sig ur stånd att ingå på en granskning i detalj av de vid försökstaxeringen an- 

 vända metoder och i vad mån dessa kunna anses vara betryggande för ernående av ett till- 

 förlitligt resultat, och har kollegiet därför huvudsakligen riktat sin uppmärksamhet på det i 

 betänkandet framlagda och förordade förslaget till en taxering av rikets samtliga skogar samt 

 dryftat frågan om och under vilka förutsättningar en sådan rikstaxering kan förtjäna igång- 

 sättas. 



Kännedomen o\\\ våra skogstillgångars storlek, fördelning, beskaffenhet och tillväxtför- 

 hållanden kan enligt kollegiets mening vara av \ärde förnämligast i följande tre hänseenden, 

 nämligen ; 



l:o. Såsom grundval för vår skogslagstiftning, i det att ett konstaterat för hårt anlitande af 

 >kogskapitalet eller ett starkt nedsättande av dess tillväxtförmåga inom ett visst administra- 

 tionsområde kan motivera statens ingripande till motverkande av de med ett sådant tillstånd 

 förenade vådorna för det allmänna. A andra sidan kan ett förefintligt överskott av äldre 

 skog eller ett gynnsamt tillstånd av skogens tillväxtförmåga inom områden, där restriktiva 

 lagbestämmelser med hänsyn till skogsprodukternas tillgodogörande nu gälla, betinga ett 

 lossande på dessa lagens band. 



2:0. Såsom grundval för bedömande av behovet av vidgade kommunikationsleder inom 

 vissa landsändar. Exempelvis måste det för befordrandet av inre Norrlands kolonisation 

 eller för anläggande av bättre järnvägsförbindelser därstädes vara av stort värde att känna, vilka 



