2 08 YITRANDEN (JYER DEN FÖRESLAGNA RIKSTAXERINGEN. 



rätt sätt, kommer densamma att bliva av värde icke allenast i här berört hänseende ulan 

 även för alla skogsägare, som önska utöva verklig kontroll över sina skogstillgångars utnytt- 

 jande. 



På grund av ovan ])åvisa(lo förhallanden anser sig kollegiet böra starkt understryka vikten 

 av, att innan en rikstaxering av vara skogstillgångar beslutas möjligheterna att ])å ett tillfreds- 

 ställande sätt utröna den årliga avverkningens storlek noga utredas samt att arbetsprogram 

 jämte kostnadsförslag för denna betydelsefulla del av undersökningen framlägges i samband 

 med eventuella äskanden av medel till utsträckt taxering av våra skogar. 



Ehuru kollegiet, av orsaker som förut framhållits, icke kunnat ingå pa en djupare gran^k- 

 ning av detaljerna i taxeringens planläggning, utförande och bearbetning, har kollegiet dock 

 i några avseenden funnit anledning till erinringar. 



Slutenheten hos bestanden angiver kommissionen vara : tillfredsställande/- pa c:a 6i '',j a\- 

 Värmlands skogar, pä övrig mark sämre. Detta uttalande, som står i stark motsats till den 

 gängse uppfattningen bland skogsmännen i landets olika delar att skogsmarkens svaga pro- 

 duktionsförmåga i hufvudsak beror på otillfredsställandi' slutenhet, har framkommit därav att 

 kommissionens beteckningssätt för slutenhet icke öfverensstämmer med det vid vanliga skogs- 

 taxeringar använda. Sålunda har kommissionens slutenhetsgrad 1, som motsvarar den van- 

 ligen med 0,3 betecknade, vid skogsindelning hittills räknats såsom kalmark, varjämte kom- 

 missionens såväl klass 2 som delar af klass 3 i allmänhet betraktas såsom långt ifrån till- 

 fredsställande. En slutenhetsgradering, som bättre öfverensstämmer med gängse praxis bland 

 skogsmännen, bör vid en eventuell rikstaxering tillämpas, och vore det därvid av värde, om 

 en bestämd definition gåves på vad som anses för sfull slutenhet». 



I fråga om markbonitcringen synes ett bättre system än det använda kunna väljas. Större 

 delen av boniteterna o — 6 redovisas vid vanliga skogsförrättningar såsom impediment, ej så- 

 som skogsmark. Sättet att ersätta en direkt markbonitetssiffra med höjdsiffran för ett nor- 

 malt härskande träd av bestämd ålder ^50 år), såsom vid värmlandstaxeringen skett, medför 

 bl. a. den faran att mark, som till väsentlig del är improduktiv, kan få en hög bonitetssiftru, 

 om på någon enstaka bördigare fläck ett träd med god höjd finnes. En övergäng till bonite- 

 ring med trädhöjden såsom hjälpfaktor men ej såsom huvudgrund samt ej blott vid 50 år 

 utan även vid andra åldrar, torde dessutom giva ett bättre resultat än det nu använda --y- 

 stemet. 



Med hänsyn }ill redovisningeti för olika trädslags förekomst synes det kollegiet cinskvärt, 

 att vid en eventuell rikstaxering förutom tall, gran och björk jämväl ek, bok och asp upp- 

 tagas utan sammanblandning med de mindre betydande trädslagen. 



Beträflande taxeringsonirädenas omfattning utgår kommissionen i sitt förelag till riks- 

 taxering ifrån länen som enheter. Dä emellertid i många landsändar skarpt begränsade 

 lörbrukningszoner finnas, synes det kollegiet synnerligen önskvärt alt hänsyn härtill tagas, 

 så att t. ex. för de större flodområdena i Norrland slutsumman över virkestillgäng och a\- 

 verkning kunna framläggas. 



Slutligen skulle det givetvis vara av stort värde, om vid en blivande rikstaxering skogstillgån- 

 garna -uppdelades efter äganderättsförhållandena^ åtminstone i den mån detta är praktiskt ut- 

 förbart. Detta torde antagligen vara fallet i Norrbottens och Västerbottens län, där både 

 kronans och enskildes skogar förekomma i sådan blandning, att taxationsmetoden ej lägger 

 hinder i vägen för erhållande af nöjaktiga resultat. .Stockholm den 6 oktober iqi4. 



A skogsinstitutets lärarekollegiums vägnar; 



A. W.MILGREN. 



2. Yttrande från chefen för Statens skogsförsöksanstalt. 



Till styrelsen för Statens Skogs/orsöksanstalt. 



Vid styrelsens sammanträde den 13 september 1 9 14 anmodades undertecknad att till sty- 

 relsen avgiva yttrande över kommissionens för försökstaxering rörande virkeskapital, tillväxt 

 m m. av skogarna i Värmlands län betänkande rörande nämnda läns skogar jämte plan 

 till en taxering av .Sveriges samtliga skogar. 



Med anledning härav får jag vördsamt på det livligaste tillstyrka, att det av kommissio- 

 nen i slutet av betänkandet avgivna förslaget till en taxering av Sveriges samtliga skogar må 

 snarast komma till utförande. 



