vttkanden övkr den föreslagna rikstaxeringen. 277 



8. Kalmar läns södra landstingsområde. 



Till KoNU.NliKN. 



Av Eilers Kungl. Maj;t genom skrivelse den 29 sistlidiK- juni ])ofall(l avgiva yttrande an- 

 gående en rikstaxering av landets samtliga skogstillgiingar i enlighet med värndandstaxe- 

 ringens metod far Kalmar läns södra skogsvärdsstyrelse härmed i underdånighet anföra följande: 



Den av kommitterade utarbetade metoden för rikstaxcringen torde för större delen av 

 landet vara tillfredsställande och synes ur teoretisk synpunkt sedd fylla sitt ändamål, som 

 ju är att få kunskap om landets samtliga skogstillgångar. Av dess praktiska användning 

 hava vi ej här någon direkt erfarenhet, men clet synes U])penbart som om densamma under 

 ogynnsamma omständigheter skulle lämna ett mindre noggrant resultat, i det alt den ytterst 

 torde förutsätta ett s. k. ideallandskap, där skogar, iniigor och sjöar vore ungefär likformigt 

 fördelade över taxeringsytan. Det linnes naturligtvis inom landet inga dylika landskap och 

 därför ui)pkomma vid taxeringens praktiska tillämpning vissa fel, som av kommitterade 

 beräknats till + 2 ;i + 3 procent, eller i en del fall mera, för olika landskap. I verklig- 

 heten torde dock felen l)li\a större, beroende pä mer eller mindre ogynnsamt sammansatta 

 landskap. 



Vad särskilt beträffar landskapen Skåne, Halland, lUckinge och Bohuslän samt södra 

 Kalmar län och Oland samt Gottland torde metoden \ara långt ifrån fördelaktig, dä dessa 

 landskap, särskilt Oland och Gottland, äro sa vitt olika ideallandskap som möjligt. 



För dessa landsdelar torde vara fördelaktigast att använda någon metod, liknande den 

 som av Kalmar läns södra skogsvårdsstyrelse användes för södra Kalmar län och Öland, 

 vilkens resultat torde bliva det noggrannaste som står att erhålla. Visserligen är denna 

 metod mera tidsödande, ävensom något dyrare, men detta bör till fullo uppvägas av den 

 större noggrannheten. Att metoden kräver mera tid kan avhjälpas därigenom, att denna 

 taxerings verkställande uppdrages ål vederbörande skogsvårdsstyrelse, då detta arbete kan 

 xerkställas samtidigt i alla län eller länsdelar, oberoende av rikstaxeringen i övrigt, samt 

 torde kunna avslutas inom den av kommitterade för rikstaxeringen angivna maximitiden eller 

 <S å 10 är. 



Härmed lämnas i korta drag beskrivning över den av härvarande skogsvärdsstyrelse 

 använda taxeringsmeloden ; 



Först må påpekas att laxeringen blott gäller enskilda skogar, men ej statens eller under 

 ■-talens kontroll stående skogar, för vilka skogshushällningsplaner finnas. Ujipgifter om dessa 

 kunna sedermera noggrant erhållas frän vederbörande revirförvaltning. 



Såsom första åtgärd låter skogsvårdsslyrelsen genom lantmäterikontorets i länet försorg 

 nedtransportera befintliga lantmäterikartor i skalan i; 80,000 med angivande pä kartorna 

 av gränser för hemman och hemmansdelar, vägar, vallendrag, sjöar, berg, mossar, kärr och 

 inägor samt annat dylikt, som kan tjäna till orientering. 



Därefter verkställes genom länsskogvaktarna eller andra komj)etenla personer revision av 

 kartorna på marken, varvid inlagas alla olikheter och beständsgränser i överensstämmelse 

 med Domänslyrelsens indelningscirkulär, varigenom fullt tillförlitliga kartor erhållas. 



Denna revision verkställes medelst uppgående av komj)asslinjer, där sä behöves, men pä 

 mänga ställen äro avstånden mellan de olika skiftena sä korta, att avfattningen kan -^ke 

 direkt med stöd av dessas rågängar. 



Där icke lantmäterikartor finnas, verkställes uppmätning av den felande arealen pä van- 

 ligt sätt, dock all linjen icke upphugges utan uppgås medelst kompass. I allmänhet kan den 

 lejande arealens yttergränser erhållas medelst sammansättning av kringliggande kartors rå- 

 gångar. 



Härefter verklälles taxering av hemmanens och byarnas virkestillgångar genom utläggande 

 av provytor pä lämpliga ställen och till erforderlig mängd, och uppgöres i allmänhet tur 

 varje socken särskild taVjcll över skogens kubikmassa inom olika åldersklasser. 



Sedermera under vinterns lopp arealräknas kartorna och arealen inom de olika skogsbe- 

 stånden multipliceras med den i upprättad tabell utvisade kubikmassan per har för befintligt 

 skogsbestånd, varigenom en noggrann beskrivning erhälles för varje hemman och hemmans- 

 <lel, allt efter samma principer, som följas i statens skogshushällningsplaner, och varigenom 

 för varje gård erhälles uppgift ]iå skogbeväxl och kal mark, impedimenter, inägor, markens 

 beskaffenhet, läget, trädslaget, medelhöjil, växtlighets- och slutenhetsgrad, virkesbelopp och 

 ålder. 



Sedan sammanföras up])gifterna socken- och läns\is, vad beträffar skogbeväxl och kal- 

 mark, impedimenter och inägor samt virkesbelopp och åldersklassernas fördelning. 



Genom denna taxeringsmetotl erhälles icke blotl ett resultat vida överträffande Värmlands- 

 laxeringens vad noggrannhet beträffar utan dessutom vinnes ett synnerligen värdefullt mate- 



