SKOGSPOLITISKA INLÄGG. 331 



skäl — att kostnaderna icke komme att motsvaras av med arbetet vunnet 

 gagn. Med det forcerade skogsindelningsarbete, som sedan förlidet år (191 2) 

 vore påbörjat, vore i övrigt sådan interimistisk up|)skattning obehövlig. Då 

 man med dessa ord i minne nu läser domänstyrelsens härofvan relaterade åsikt 

 rörande möjligheten av att uppgöra skogsindelningsplaner för de i huvudsak 

 överåriga norrländska skogarna, blir man betänksam rörande målmedveten- 

 heten i denna del av styrelsens arbete. 



Rörande åter det gagn, som man skulle kunna haf\a av en sådan taxering, 

 som av Andersson och mig föreslagits, tillåter jag mig att i detta samman- 

 hang yttra några ord. Hvad man för ett förnuftigt tillgodogörande av de 

 norrländska skogarna behöver känna är storleken av deras virkesförråd, dettas 

 sammansättning i avseende på träslag, dimensions- och åldersklasser, dess 

 tillvä.xt och värde, (ienom det arbete, som utförts av kommissionen för för- 

 sökstaxering rörande virkeskapital, tillväxt m. m. av skogarna i Värmlands 

 län är det bevisat, att med en taxering av Y4 % ^^av arealen man erhåller 

 en mycket noggrann kännedom om virkesförrådets storlek, i det att det be- 

 räknade medelfelet endast uppgår till + 1.29 %. Fördelningen av denna 

 kubikmassa på trädslag har beräknats med en noggrannhet av + 0.44 % för gran 

 och + 0.45 % för tall och pä dimensionsklasser med ett medelfel av högst 

 + 1.68 % för dimensionsklasser under 30 cm. vid brösthöjd; för 30 cm:s 

 klassen uppgår medelfelet till + 3.0 1 % och för 35 — 50 cm:s klasserna till 

 + 5.04 %■ Tillväxtens storlek har utrönts med ett medelfel för gran av 

 ± 0-57 % och för tall av + 0.50 %. För den noggrannhet, varmed vir- 

 keskapitalets fördelning på åldersklasser skett, har ingen beräkning utförts. 

 Av nu angivna siffror framgår emellertid, att den kunskap om skogarna, 

 som erhållits genom en ^^ % taxering, är synnerligen god och sådan, att, 

 om den i motsvarande grad förelåge beträffande de norrländska statsskogarna, 

 en målmedvetenhet i tillgodogörandet af dessa verkligen vore möjlig. Det 

 invändes nu givetvis, att den angivna noggrannheten kunnat ernås endast eme- 

 dan taxeringen omfattat ett så stort område som Värmland, men jag får här- 

 till genmäla, att vårt förslag innebar en höjning av taxeringsprocenten upp 

 till 4 ggr den i \'ärmland använda. Och med det siffermaterial, som från Värm- 

 landstaxeringen föreligger, synes det mig icke rätt att afifärda förslaget med- 

 påståendet, att kostnaderna ej svara mot det gagn, som en enligt vårt förslag 

 utförd inventering skulle medföra. 



Den omständigheten, att det nya indelningscirkuläret ej är färdigt synes 

 mig sålunda icke hava utgjort något skäl för att uppskjuta den även av do- 

 mänstyrelsen såsom högst önskvärd ansedda inventeringen. 



Styrelsen anför vidare, att bristen på tjänstemän varit orsaken till att skogs- 

 indelningsarbetena måst anstå. Då denna brist på arbetskrafter åberopas som 

 skäl för att olika arbeten ej kunnat medhinnas, föranledes jag härav att granska, 

 huruvida domänstyrelsen tagit i anspråk alla de möjligheter, som finnas. 



Vad nu först inventeringsarbetet angår, så erinrar jag om det taktum, att vi 

 i landet hava en skogsmannakår, \ilkens arbetsprestationer den officiella skogs- 

 hushållningen hittills ej alls ansett sig böra taga i bruk. Jag afser forstmäs- 

 tarna, som genomgått skogsinstitutets s. k. lägre kurs. I fråga om utbildning 

 för utförande av de utarbeten, vilka bliva grundläggande för en inventering, 

 hava de ungefär enahanda utbildning som den s. k. högre kursens elever. 

 Deras förmåga att utföra arbeten av nu ifrågavarande slag är under många 



