346 NILS G. UlNfiSlRAND. 



utarbetenas avslutande, och sedan det under dem insamlade materialet be- 

 handlats. 



I anledning av ett utav revisorerna gjort uttalande, att enligt frän domän- 

 styrelsen inhämtad upjjgift icke någon åldersstatistik vidare skulle upprättas 

 enligt de i 19 12 års cirkulär lämnade föreskrifter, meddelar nu styrelsen, att 

 någon ändring i detta avseende ej meddelats. Det hade aldrig avsetts att 

 upprätta någon åldersstatistik med användning av det provträdsmaterial, som 

 på i cirkuläret föreskrivet sätt insaiTilades. Avsikten vore dels att genom det- 

 samma kunna beräkna träds i olika dimensionsklasser medelkubikinnehåll, dels 

 att med ledning av provträdens beskaffenhet kunna göra utredning rörande 

 den för skogshushållningen å resp. skog lämpligaste omloppstiden, dels ock 

 att utröna skogsförrädets av skilda mogenhetsklasser massatillväxt. För att 

 fördela virket å skilda åldersklasser skulle erfordras, att provträden utvaldes 

 annorlunda än nu sker, vilket skulle fordra ett avsevärt ökat såväl arbete i 

 skogen som innearbete. Kostnaden för varje taxeringslag, som nu tör 5 ä 6 

 man uppgår till minst 20 a 24 kronor, skulle ökas med c:a 8 kronor, dä 

 ytterligare 2 man skulle erfordras. Om 30 taxeringslag årligen arbetade 

 inom de fyra nordligaste överjägmästaredistrikten, skulle ökningen i kostnader 

 belöpa sig till 38,000 kronor om året, vartill komme ökad kostnad för inne- 

 arbetet. 



En sådan åldersstatistik, som revisorerna syntes afse, eller uppgift om vir- 

 kesförrådets fördelning ä 20- eller 50-åriga åldersklasser, vore icke nödvändig 

 för åvägabringande av en planmässig hushållning. Med kännedom huru skogs- 

 marksarealen vore beväxt med skog i olika åldersklasser, och virkesförrådet 

 vore fördelat på vissa mogenhetsklasser ävensom virkesförrådets av skilda så- 

 dana klasser tillväxt förefunnes enligt styrelsens mening möjlighet för en sådan 

 hushållning. 



Utav den nu refererade framställningen har jag l)land annat funnit, att 

 provträdens beskaffenhet skulle tjäna till ledning vid utredning rörande den 

 för hushållningen å resp. skog lämpligaste omloppstiden. Det skall sålunda 

 bliva det nuvarande, aldrig vårdade beståndet, vars ålder och tillväxt skall 

 bliva bestämmande för omloppstidens längd. Om det ändamålsenliga häri 

 hyser jag starka tvivel, och det synes mig ej heller, att det är den slutsats, 

 som borde dragas av styrelsens på nästa sida uttalade mening om tillståndet 

 å statens skogar i Norrland, nämligen att de »upptagas till betydande del av 

 träd och bestånd, som med hänsyn till — — — nöjaktig tillväxt lämna 

 mycket övrigt att önska». Utav sådana träd komma givetvis många att ingå 

 bland de utan urval uttagna provträden och genom sin beskaffenhet inverka 

 på bestämmande av omloppstiden. 



En kännedom om virkesförrådets fördelning på åldersklasser anser styrelsen 

 visserligen vara av intresse men finner insamling och bearbetning av materialet 

 för dyrbar. Vad kostnaden för insamling angår, så synes en jämförelse med 

 arbetslagens storlek vid Värmlandstaxeringen, då så mycket detaljarbete ut- 

 fördes, tyda på att styrelsen kanske räknar väl drygt, dä den anser 8 man 

 eller samma antal, som erfordrades vid Värmlandstaxeringen, behöfliga. Kost- 

 naden kunde nog även reduceras, om hantlangare toges från annan trakt än 

 från det pä arbetskrafter fattiga Norrland Beloppet 38,000 kronor såsom 

 uttryck för den årliga kostnadsökningen måste jag anse överdrivet. 



Vad slutligen själva saken vidkommer, kan jag ej finna annat, än att ur 



