SKOGSPOl.n ISKA INl.AGG. 347 



iivverkningsberäkningens syn])unkt en åldersstatistik är nödvändig. Den kan 

 ej ersättas av en på subjektiva grunder fotad fördelning av virkesförrådet på 

 niogenhetsklasser, men en sådan är ett gott och nyttigt supplement till ålders- 

 statistiken. Dock böra av skäl, som jag redan nämnt, gränserna mellan mo- 

 genhetsklasserna icke uppdragas med ledning av en ^ omloppstid», som, da 

 klassificeringen göres, är okänd. Genom en åldersstatistik lär man känna, 

 huru stor del av kubikmassan som kan vara att betrakta som överårig, och 

 endast detta synes mig vara av så vägande betydelse vid uppdragande a\ 

 riktlinjerna för statens skogspolitik, att jag har svårt att förstå, huru den sty- 

 relse, som är ansvarig för denna politik, kan undvara en åldersstatistik. Det 

 måste bero därav, att styrelsen, såsom jag redan framhållit, ej känner något 

 verkligt behov av en sådan översikt av ställningen, att den själv kan dirigera 

 avverkningspolitiken, utan håller före, att detta skall ske från revirförvaltning- 

 arna, som därefter bära ansvaret för möjliga felgre])p. Oenom domänstyrelsens 

 metod att efter subjektiva grunder uppdela virkesförrådet enbart på niogen- 

 hetsklasser vet man om en af dess viktigaste egenskaper, åldern, knapi^asc 

 mer, när förrättningen är slut, än innan den påbörjades. För behovet av en 

 åldersstatistik behöver man i övrigt ej framhålla annat, än att trädens till- 

 växande är i hög grad beroende av bl. a. deras ålder. Skall människan till 

 sin nytta kunna fullt använda skogen, så måste hon utforska, i vad mån 

 detta under olika förhållanden är fallet och skaffa sig åtminstone sannolik 

 kännedom om det stadium av tillväxt, uti vilket skogen befinner sig. Detta 

 har synts mig åtminstone självklart. Åldersstatistik är ett medel för att vinna 

 denna kunskap. 



Då de påpekanden, som riksdagens revisorer gjort angående tillämpningen 

 av IQ 1 2 års cirkulär, mera haft formen av frågor än av positiva uttalanden, 

 och då det naturligen är för tidigt att nu bedöma detta cirkulärs verkningar, 

 har jag ingen anledning att i detta sammanhang ingå pä denna del av do- 

 mänstyrelsens yttrande. Med tillfredsställelse måste emellertid den, som an- 

 sett, att föryngringsarbetena å de norrrländska kronoj)arkerna eftersatts, an- 

 teckna, att domänstyrelsen beräknat minst 3,000 dagsverken årligen för hyg- 

 gesrensningar, kulturer o. d. arbeten enbart å kronoparkerna i Stensele socken. 



I anledning av vad revisorerna framhållit rörande bristfälligheten i \irkes- 

 bokföring och den underlåtenhet, som konstaterats i avseende å förande av i 

 författningarna föreskriven kontrollbok, meddelar domänstyrelsen, att revirför- 

 valtarna efter år 1909 nödgas föra anteckningar för att säkert och utan större 

 svårighet kunna avlämna vissa uppgifter, som ingå i årsberättelsen från reviren. 

 Uti en p. m. att beaktas vid upprättande av skogstjänstemännens årsredogö- 

 relser, intagen i domänstyrelsens ])rotokoll den 31 januari 1911, skriver styrelsen 

 om denna sak: »Med i Kungl. Domän.styrelsen tillgängliga uppgifter äro i 

 stort sett samtliga siffror under 'avverkningsbeloi)p i kubikmeter' okontroller- 

 bara, varemot i överjägmästareexpeditionen granskning härav med tillhjälp a\- 

 stämplingslängder och underhandsförsäljningsböcker ni. ni. torde kunna ske, 

 om ock med avsevärt arbete. 



Det vore för den skull i hög grad underlättande, om det arbete, jägmästaren 

 ändock måste nedlägga jiå sammanförandet av de uppgifter från stämplings- 

 längder och underhandsförsäljningssedlar för varje skog eller redogörelseom- 

 råde till vinnande av sifferuppgifter för bil. 53 bevarades i en 'liggare för 

 försålt eller utlämnat virke från kronoskogar, \ilkas avkastning tillföres stats- 



