NORSIS.T SKOGSHRUK. 



373 



»B: 5- I llensakcr sUUsalincnning 220 m. o. h. liranplantiiing, 42 aar. Antal trser pr. 

 ha. 1660. Kubikmassc pr. ha. 421 iir^, stainincgrundflatesum ved 1,3 111.; 47,38 m'. Mid- 

 deldiaincter 19 cm., iiiiddclhoide 17,5 m., iniddollilvekst 10,03 nr' jir. ha. Aarlig lopende 

 lilvekst 14,02 nr' jir. ha. Tilvekstprocent 3,32.» 



A denna avdelning tunnos vidare 9 st. provstanimar tagna ä samma bonitet 

 av de högsta träden från en 24-årig plantering. Kn analys av dessa visade 

 med avseende å höjdtillvä.xten följande resultat: 



Douglasgran 14,1. meter hög 



Balsamgran 11,6 » » 



Silvergran 11,6 » » 



Norsk gran 10,5 » » 



Weimutstall 10,3 » » 



Norsk tall g, 4 » » 



Vitgran 8,5 



Cembratall 8,5 



Nordmanniana 7,4 



Foto av H. Jelstrup. 

 tig. 3- Flottningsväsendets paviljong. I förgrunden rundvirke för slatsskogarna och ett 

 timmerlass. Däremellan hägnadstyper uppsatta i följd allt efter kostnad. 



Olika hägnadstyper ftinnos up])satta i shittningen bakom skogshallen, och 

 visades här 9 olika typer, placerade efter kostnad, allt från de billigaste, 

 stenhägnad å 20 öre metern (som synes längst till vänster å fig. 3) till vanlig 

 gärdesgård a ^^ öre metern. Tilltalande och för stenrika trakter säkerligen 

 bäst tänkbara hägnad var en kombinerad sten- och järntrådshägnad. Dylik 

 uppföres å en c:a 50 cm. hög stenfot, i vilken pä 3 — 5 meters avstånd 65 

 cm. höga järnstänger nedborras (6 cm.) och fastsättas med cement eller sva- 

 vel. Mellan stängerna spännas 4 st. järntrådar. Med material ansågs denna 

 hägnad ej gå på mer än c:a 22 öre metern. 



