NORSKT SKO(;SHRUK. 



389 



att rekommendera, medan de under vintern utan tvi\el l)liva viil kalla. Detta 

 dels till följd av de tunna plankväggarna, dels |)å grund av britsarnas place- 

 ring uiefter väggarna. 



Hedemarkens amtskogselskaj) utställde såväl nu nämnda patentkoja som en 

 uråldrig av 20" timmer samt en modernare koja. Den senare (synes rakt 

 under brandtornet) erbjöd med sin överbyggda svale samt anordningarna för 

 ovanbelysning och ventilation avsevärda förbättringar, men kunde dock på 

 intet sätt mäta sig med den först beskrivna kojtypen. 



Samma var förhållandet med kojan frän de Lovenskjoldska skogarna, som 

 i all sin elegans dock hade den betänkliga nackdelen, att hava britsarna längs 

 med väggarna i stället för rakt ut i från dem. Eljest var kojan synnerligen 



1 89 1 92 93 94 95 q6 97 98 gg 00 I 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 



Kig. 21. Kunor, visande cellulosa- och slipvedens prisökning å olika vattendrag. 



proper med god belysning och ventilation, stora matskåp, klädesskåj), bord 

 och lösa bänkar samt särskilda britsar för varje arbetare. 



F2n gammal bondgård från Österdalen, åtskilliga turisthyddor (varje norsk 

 sportsman äger eller har del i en dylik) samt de förut omnämnda brandvakt- 

 stugorna avslutade kojgatan. 



Härmed kunna vi anse oss färdiga med själva skogsutställningen. 



Förutom på denna förekommo emellertid å flera av de övriga sektionerna 

 saker av skogligt intresse såsom maskiner för träförädling och massatillverk- 

 ning, bearbetade trävaror, en särskild utställning visande trämasse-cellulosa- 

 och pappersindustrien m. m. 



A den senare meddelades en del statistik av intresse. 



Norges totala produktion av slipmassa utgjorde år 19 13 800,000 ton, varav 

 250,000 ton användes som råvara för egen papperstillverkning. Denna pro- 

 duktion visar en tredubbel ökning mot den år 1890. — Cellulosaproduktio- 

 nen utgjorde år 1QT4 320,000 ton, vilket är 14 gånger mera än i8qi. — 



