SKOGSHUSHÅLLNINGEN PÅ BALTISKA U TSIÄLLNINGEN 1 >LJiLM() I914. 4^3 



Norges export har däremot gått tillbaka rätt väsentligt; här föreligger näm- 

 ligen en minskning, i jämförelse med år 1899, av icke mindre än 46 °, . 

 Att Sverige på senaste åren blivit så betydligt distanserat av Ryssland samt, 

 vad angår år 19 13, även av Finland, är att tillskriva nämnda länders betyd- 

 ligt större export av oarbetat och mindre bearbetat virke (papj^ersved samt 

 runt och bilat virke). Vad sågade och hyvlade trävaror åter angår, intager 

 Sverige dock numera rummet näst efter Ryssland, medan Finland kommer 

 först i tredje rummet. Vid bedömandet av dessa siffror må dock icke läm- 

 nas ur räkningen den storartade utveckling, som särskilt vårt lands trämasse- 

 och pajjpcrsindustri tagit under de senaste åren och vilken är betydligt större 

 än i de övriga nordiska länderna. 



En blick på de av svenska trävaruexportföreningen utställda Jlolhiingskar- 

 torna lämnade en god föreställning om detta storartade transportväsendes ut- 

 veckling. Översiktskarlati visade, huru Nordsverige är genomdraget av ett åder- 

 nät flottleder. Specialkartomn påvisade åter, att den övervägande delen av flott- 

 lederna är allmänna kommunikationer. A dem syntes vidare den oändliga massa 

 dammbyggnader, vilka tjäna till regulatorer för vattnet, och vilka i mycket 

 stort antal fall även äro till nytta för vattenkraftsanläggningar. De visade 

 också anordningar för samlande och sortering av flottgodset, byggnader för 

 fiskodling och så vidare. 



En statistisk redogörelse tjänade även att bel}sa flotlningsväsendcts betydelse. 

 Av densamma framgick, att årligen c:a 85 miljoner flottgods, med en be- 

 räknad massa av c:a 425 miljoner kubikfot eller nära 12 miljoner kubik- 

 meter, framflottas på en medelväglängd av c:a 200 kilometer för en kostnad, 

 som är ^/- av järnvägsfrakten på motsvarande väglängd. 



En annan tabell åskådliggjorde skogshanteringens och med densamma i direkt 

 herönng stående Jiäringars betvdelsc i socialt hänseende; den framvisade storle- 

 ken av det arbete och den inkomst, som dessa näringar bereda landets be- 

 folkning. Under år 191 2 utfördes enligt summarisk beräkning inom skogs- 

 bruket och därmed i direkt samband stående industri 43,5 miljoner dagsver- 

 ken av manliga arbetare och utbetalades i arbetslöner 139 miljoner kronor. 

 Av dessa 43,5 miljoner dagsverken kommo ])å träförädlingsindustrien 17,8 mil- 

 joner dagsverken, på flottningarna 1,7 miljoner dagsverken samt ])å sjäha 

 skogsbruket c:a 24 miljoner dagsverken. Till jämförelse må framhållas, att 

 inom hela Sveriges fabriksindustri (däri ej inräknat bergverk och hantverkeri), 

 utfördes 6 1 miljoner dagsverken, likaledes av manliga arbetare, varför i arbets- 

 löner utbetalades 183 miljoner kronor. 



Trävaruexi)ortföreningens utställning var anordnad av disponenten O. Hell- 

 ström och föreningens sekreterare Th. Askegren. 



Inom trävaruexportföreningens utställning hade också jägmästare Nils (I. 

 Ringstrand utställt intressanta grafiska framställningar över åldersklassfördel- 

 ningen å enskildes skogar, som stå under skogsstatens uppsikt och kontroll i 

 Västerbottens och Norrbottens län. En särskild redogörelse för denna undersök- 

 ning kommer framdeles att inflyta i denna tidskrift, varför den nu här helt förbigås. 



Statens Skogsförsöksanstalts utställning. 



Denna avdelning upj)tog skogshallens hela vänstra sido])arti och avsåg 

 att inom ramen för anstaltens arbetsuppgifter och genom redan utförda under- 

 sökningar giva en bild av de svenska skogarna och därmed sammanhängande 



