464 (lUNNAK SCHOTTE. 



förhållanden av biologiskt intresse. Den omfattade följande 8 avdelningar, 

 var och en inrymd i sitt särskilda rum. 

 I. Ljunghedar. 

 II. Skogarnas försumpning. 



III. Barrblandskogar. 



IV. Tallskogar. 

 V. Granskogar. 



VI. Lövskogar. 

 VII. Skogsjordar. 

 VIII. Proveniensstudier, trädsjukdomar m. H. smärre undersökningar. 



Spörsmålet om sydvästra Sveriges ljunghedar och deras biologi, om deras 

 återodling på lämpligaste sätt och med bästa trädslag och om de blivande 

 skogsodlingarnas framtid därstädes ha de sista två åren varit föremål för an- 

 staltens särskilda undersökningar. Under sommaren 19 13 och våren 1914 

 kartlades dessa ljungmarker. Det visade sig då, att de endast uppgå till om- 

 kring en fjärdedel av den areal, man tidigare antagit. A utställningen fun- 

 nos såväl dessa kartor i skalan i: 100,000 som en särskild sammandragskarta 

 i skalan i: 500,000. I detta sammanhang utställdes levande vegetationsprov 

 från de ljungmarkstyper, som åtskilts i sockenbeskrivningarna vid kartlägg- 

 ningen, nämligen lavrik, ren, mossrik och enrik ljunghed. Skogsodlingarnas 

 utveckling å ljungmarkerna belystes genom fotografier och kartor från i plan- 

 teringarna anlagda försöksytor. Sålunda ^•isades en jämförelse mellan 2:ne 

 ungefär lika gamla granplanteringar å olika ljunghedstyp, vilken tydligt åskåd- 

 liggjorde granarnas ringa utveckling i höjd och dimension å den rena-lavrika 

 heden i jämförelse med granens utmärkta utveckling å den mossrika heden. 

 Medan den 27-åriga granytan å den förra ty])en endast kunde uppvisa en 

 virkesmassa av 2,8 kubikmeter, höll den 25-åriga planteringen å mossrik hed 

 17,5 kbm., allt per hektar. 



Ä de utställda provytskartorna syntes vidare en jämförelse mellan sådd av 

 tall och bältesplantering av tall och gran. (iranen är i bältesplanteringen 

 ännu efter tallen i sin utveckling, och den planterade tallen har givetvis myc- 

 ket större dimensioner än den sådda. Om hela den planterade ytan varit 

 försedd med tallplantor, skulle där cirka 2,500 plantor lämnat samma pro- 

 duktion som de 55,000 plantorna i såddgroparna eller båda vid 20 års ålder 

 omkring 40 kbm. Stamformen är givetvis bättre i det sådda beståndet, men 

 såväl höjd som diameter betydligt större i det planterade beståndet. 



För att följa förloppet vid skooarnas försumpning har skogsförsöksanstalten 

 dels anlagt ett par experimentalfält i Norrland och dels ett vid Lesjöfors i 

 Värmland. Dessa åskådliggjordes i försöksanstaltens andra rum. 



A ena väggen illustrerades försöksfältet å kronoparken Kulbäcksliden, De- 

 gerfors revir, i Västerbotten genom en karta över hela fältet, upptagande de 

 olika skogs- och mosstyper, som där förekonnna, fotografier av de olika ty- 

 ])erna samt profiler genom fältet, visande grundvattnets höjd och dess sam- 

 band med närbelägna myrar. Den andra huvudväggen var ägnad åt försöks- 

 fältet vid Lesjöfors. Detta ligger i en starkt sluttande, jämförelsevis svagt 

 försumpad lid, med svagt växande granskog. Inom ett område på denna 

 mycket likformiga mark planterades för cirka 60 är sedan lärkträd, vilka torde 

 utövat en särdeles gynnsam inverkan på markens beskaffenhet. De snabbt 

 växande lärkarna förbruka ofantligt mycket mera vatten än de mera långsamt 



