SKOGSHUSHÄI.LNINC.KN HÅ HALTISKA U ISTAI.LNINGF.N I MALMÖ 1914. 489 



Sammandrag, 



Lektioner Övningar 



A ni n c n .- ,„ 



timmar dagar 



Matematik 1 10 10 



Rätt- och välskrivning, kartskrift 60 14 



Naturkunniglict 46 2 



Författningskännedom 14 — 



Mätningslära och kartritning '2 16 



Bcvakaretjänstgöring och bokföring 15 '4 



Jakt och fiske 12 10 



Trädgårdsskötsel 10 10 



Skidåkning — 8 



Allmän- och skogsbotanik 3^ 4 



Skogsteknologi 35 7° 



Skogsbyggnadslära 14 22 



Skogsniatematik och skogsindelning 40 3° 



Skogsskötsel 124 60 



Summa 630 t. 270 d. 



Vndenisiiingsplanen vid kolarcskolan upplager: 



Tiden i september — 20 oktober. Alla arbeten med inresning, risning, stybb- 

 ning, kolning, rivning eller dämning av ett tjugotal milor. Härav bruka 2 

 vara ribbmilor, de övriga skogsmilor av alla de olika modeller, som komma 

 till användning i den praktiska kolningen. Skogsmilorna ligga spridda i sko- 

 gen. Vid varje mila är som arbetsbas stationerad en skogslärling (dessa ha- 

 va alltid förut genomgått kolareskolan och genomgå den nu tor andra gången) 

 samt tvenne kolareelever. Kolareeleverna bo vid milan i skogen. Milorna 

 besökas dagligen av skolans lärare och elever, därvid milorna demonstreras. 

 Över kolningens gång föres protokoll och upprättas varannan dag prolil och 

 planritningar över kolningens fortgång, grundade på undersökningar med mil- 

 spett. All till milorna åtgången ved kuberas i fast mått och upprättas över 

 resultaten en ekonomisk tablå — I en kortare kurs blir kolningsteorien, kol- 

 ningsmetoder, utbytessiffror samt milkolningens ekonomi genomgångna, var- 

 jämte varje elev får vid kursens slut genom förhör ådagalägga inhämtade kun- 

 skaper. 



Utställningen var avdelad i tvenne grupper, eller skogsskolans och kolare- 

 skolans utställningar. 



Skogsskolan uppvisade de redskap, som i västra l-Jergslagen komma till an- 

 vändning och anses ändamålsenligast \\å avverkningens uttagande och ut- 

 drivning. I förminskad skala (V12) tunnos modeller av de kälktyper och 

 drivningskojor, som allmännast äro i bruk. Som särskilt lämpligt körningsred- 

 skap framhävdes getdoningen, som i stort sett undanträngt alla andra kälktyper 

 inom länen, och även s])rides allt mer över hela landet. Vedskrindan med stora 

 dimensioner kan som särskilt lämj)ligt redskap till följd av sin lastdryghet tor- 

 ordas och prisas mycket vid de vedslukande stora brukssamhällena. Vidare visa- 

 des de vanligaste typerna av de i norra Värmland använda drivningskojorna i 

 modeller samt modeller av de vanligaste flottningskoi)plen. Några modeller av de 

 enklaste och i länen mest använda flottledsbyggnaderna funnos också. I mi- 

 niatyr utförda stängsel av de i Bergslagen använda typerna tilldrogo sig stor 

 uppmärksamhet. 1 De för länen mest an\ända skogskulturredskapen fimnos också 



* Se C. ^YKSSI.KN : \':ira liägnader, Skogen 1914, sid. 229. 



