490 GUNNAR SCHOTIE. 



såsom de vid skogsskolan konstruerade skogshackorna ävensom skolans sådd- 

 flaska. 



Kolareskoian utställde träkol från skogsmilor, kolade av klenare gallringsved 

 eller avfallsvirke, samt träkol, framställda av våra vanligaste skogsträd. Vidare 

 visades i skala 1/12 modeller av de miltyper, som för närvarande kolas i vårt 

 land, samtliga dock ostybbade för att visa vedens placering i milan. Sålunda 

 funnos de båda liggmilorna, Österby liggmila med lutande gavlar, varför den 

 kan stybbas utan balkro, samt Norbergs liggmila med lodräta gavlar, vilka 

 måste förses med balkro för att få stybbet att kvarligga. Bland resmilorna 

 funnos bl. a. Värmlandsmilan på lutande botten, med inrest varmgång av klen 

 ved åt dalsidan, Östgötamilan, på plan botten, samt Molindermilan med varm- 

 gång och tändtrumma åt bottens högsta sida. I halv sektion visades även 

 en i vissa delar av Närkes och Upplands skogsbygder använd miltyp »Sty- 

 mila», i vilken en del av veden lägges i mitten, varefter milan färdigredes 

 med rest ved. En ribbvedsmila och en utskottad kolbotten med rest bord- 

 stake fuUständigade samlingen. — En samling modeller visade, huru skogskolaren 

 i västra Bergslagen bygger sin kolarekoja, samt huru kolhusen för kolens första 

 förvaring, innan snöföre inträffar, förfärdigas. Modeller till kolvedskälkar och 

 kolfordon, som komma till användning vid vedens hopkörning till kolbottnarna 

 samt kolens utkörning från skogen, funnos också. Samtliga modeller voro 

 förfärdigade av kolareelever på lediga stunder vid kolmilan. En karta utvisade 

 i röd lavering skogskolningens utbredning i landet år 19 13.- Svarta ringar 

 å densamma angåvo i gång varande kolugnar samma år. 



Intill Gammelkroppa skogsskolas utställning uppmärksammades Gunnebo 

 bruks utställning av det kända Gunnebostängslet med den betecknande skyl- 

 ten: »Spara på husbehovsvirket». 



Aktiebolaget Svenska Fanérfabriken, Limhamn, hade tillverkat en vacker 

 modell av själva skogshallen samt visade dessutom fanér av olika trädslag. 



Västerås nya drittelfabriks aktiebolag utställde 36 fjärdingar och fat 

 av olika slag utav sin tillverkning. Dessa kärl, som voro tillverkade av verk- 

 mästaren JoH. Hedlund och tunnbindaren Axel Björkman, tilldrogo sig stor 

 och berättigad uppmärksamhet. Här funnos smördrittlar, snuskaggar, kött- och 

 sillfjärdingar, sillåttingar m. m. 



Byggnadsaffären Göta i Stockholm hade uppställt en monter med led- 

 stänger och visade dessutom höj- och sänkbara trösklar. Dessa äro särdeles 

 praktiska, då de obehagliga dörrspringorna utmed golvet härigenom fullstän- 

 digt undvikas. 



Såddflaskan Vänd, som de senaste åren fått så stor spridning, utställdes av 

 skogschefen Ernst Andersson. 



And. Mattsons Mek. Verkstadsaktiebolag i Mora hade anordnat en mon- 

 ter för sina tillväxtborrar, tumklavar och stämpelyxor. 



Smärre utställningar i denna avdelning av hallen hade vidare anordnats av Sala 

 ångsågs och mekaniska snickerifabriksaktiebolag (patentfönster med storm- 



- Se G, WesslÉn : Milkolningens ekonomi. Skogsvardsföreningens tidskrift 1914. Sid. 455, 



