496 GUNNAR SCHO'JTF,. 



syntes en jordglob med den förklarande texten: »Vita länder köpa svenskt 

 papper» och med den intressanta upplysningen, att svensk pappersmassa ärli- 

 gen ger en meterbred tidningspappersbana 575 gånger runt jorden. 



En karta visade belägenheten av alla pappersbruk och trämassefabriker i 

 landet. Vidare funnos runt väggarna kraftiga, reklamartade uppgifter om trä- 

 massans och pa])perets betydelse för landets ekonomi. Härigenom kunde sta- 

 tistiken riktigt bränna sig fast i besökarens minne. Här nedan skola lämnas 

 några exempel. 



Sveriges skogar hava en tillväxt av 35 miljoner kbm., 



varav pappers- och trämasseindustrien får 5Y2 » » 



men i skogarna förfares 5 » » . 



och som s. k. husbehovsvirke delvis bortslösas 17^ » » 



Pappers- och trämasseindustrien ger inom Sverige årligen: 



55 miljoner kronor till skogshanteringen 



20 » » » utbetalda löner 



18 » » » transportväsendet 



6 » >> » maskinfabrikerna 



3 » » » textilindustrien 



2 » » » byggnadsindustrien 



2 » » » kemiska industrien 



0,7 » » » lumphandeln 



0,5 » » » metallväverierna. 



Sverige exporterar 92 skeppslaster papper och trämassa för varje skeppslast, 

 som importeras. 



Sveriges exportvärde av papper och trämassa har mer än 5 o-dubblats sedan 

 år 1880 på följande sätt: 



1880 2^/2 miljoner 1900 41 miljoner 



1885 3 1/4 » 1905 66 7^ » 



1890 9 V2 » 19 10 104 Y2 * 



1895 19 1/4 » 1913 137 » 



Ett hundra kbm. trämasseved ger landet: 



pitprops för 700 kr., 



men blekt cellulosa för 2,200 » 



och skrivpapper för 5,000 » , 



därvid betalas svenskt arbete med 



200 kr. för pitprops 



320 » » cellulosa och inalles 



570 » » vid papperstillverkningen. 



Ett hundra kbm. sågavfall ger landet 



ribbkol för 220 kr., 



ren sulfatcellulosa för 850 » 



och papper för 1,300 » , 



' I skogshallen angavs husbehovsvirket till 22 miljoner kbm. 



