504 GUNNAR SCHOTTE. 



och kulturkostnaden beräknades till 700 kr. pr hektar. Kulturerna från 191 3 

 och 1 9 14 voro rätt starkt angripna av mjöldagg. En utmärkt bokkultur efter 

 H. C. Ulrichs metod visades också i det fria och hade i stora klumpar över- 

 förts från Nordsjaelland. Det var en sådd från ollonåret 1909, som åstad- 

 kommits på följande sätt: Kulturen var uppdragen efter 120 — 200-årig bok- 

 skog med typiskt torvartat humuslager. 2 år innan ollon väntades, hade 

 marken blivit plöjd med Godskesens skogsplog och harvades det följande året 

 2 gånger med Foldharven och 4 gånger med Femtandsharven. Härefter ut- 

 ströddes 2,000 kg. kalk pr hektar. Själva ollonåret hölls gräset borta genom 

 harvning, och på hösten utfylldes sådden från fröträden med ytterligare 250 

 kg. ollon pr hektar. Kulturkostnaden steg på detta vis till 230 kr. pr hekt- 

 ar, men sådden var också utmärkt jämn och vacker. 



Skogsodlingen å Jyllands ljunghedar åskådliggjordes genom jordprov och 

 fotografier från Palsgaards statsskogsdistrikt samt genom fotografier från Det 

 danske Hedeselskabs verksamhet. 



Betydelsen av ekollonens hemort vid skogsodlingar belystes genom ett par 

 synnerligen intressanta utställningar, anordnade av skogsinspektör L. A. Hauch. 

 Två prov av 8 — lo-åriga ekplantor från samma skogstrakt vid Bregentved 

 visades. Den ena var av holländsk, den andra av sydlig, men okänd hem- 

 ort. Den förstnämnda hade skotten fullt mogna, hos den andra voro de torra. 

 I utställningens förgård stodo 30 stycken 19 — 20-åriga ekar från en och sam- 

 ma trakt av Bregentved. De 15 första (se längst till vänster å fig. 20) voro 

 av dansk och de andra av holländsk hemort. De sistnämnda utmärkte sig 

 genom rakare stammar än de danska. Dessa utställda träd hade uttagits ur 

 bestånden fullkomligt förutsättningslöst, i det utställaren på var i2:te meter 

 å en areal av 2 — 4 kvm. avverkat det största och mest välformade individet. 

 Dessa ekar, vilka förut varit omnämnda i tidskriften^, voro en god pendant 

 till de tallar av olika proveniens, som utställdes i den svenska skogshallen. 



Bland danska skogsprodukter märktes en del obearbetat bokvirke från Giese- 

 gaard, såsom stamdelaf till slipers, en lösmeter virke till staver och en för 

 träskotillverkning. Från Giesegaards såverk visades också dels en obearbetad 

 ekstock och dels en uppsågad likadan stock, där utbytet var ordnat efter 

 dess förekomst i stocken. 



Statens impregneringsanstalt bidrog med impregnerade telegrafstolpar av 

 gran och sådana funnos från 1863, vilka ännu voro friska. 



I den öppna gården utställdes slutligen en mängd skogskulturredskap, fram- 

 förallt för jordens bearbetning. De flesta av dessa hade Dansk Skovforening 

 den artigheten att förevisa under arbete i själva skogen å Skabersjö i Skåne 

 vid Svenska Skogsvårdsföreningens exkursion i somras. Dessa redskap skola 

 närmare bliva omtalade i tidskriften vid redogörelse för denna exkursion. 



Den danska skogsutställningen var synnerligen intressant och representativ för 

 det danska skogsbruket, och den beundrades mycket av de svenska skogs- 

 männen. Den danska utställningskommittén, som hade till ordförande k. skov- 

 rider, hovjägmästaren, baron L. Wedell-Wedellsborg, är stor heder värd för 

 densamma. Den hade visat oss svenskar bilden av ett skogsbruk, som har den 

 stora fördelen att känna sina skogars beskaffenhet fullständigt, och som drives 

 intensivare än i månget annat land i Europa. Vi måste livligt beundra en 



^ L. A. Hauch : B0ge og Egekulturen paa Bregentved i Danmark. Skogsvårdsförenin- 

 gens tidskrift 191^, sid. 327. 



