514 



TH. HERMELIN. 



ringslag och använd arbetstid merkostnaden till omkring förenämt belopp per 

 år, däri inräknat ett blygsamt tilltaget belopp av 2 kronor per dag och lag 

 för den allmänna minskningen i arbetsresultatet i dess helhet, på grund av att 

 taxeringslaget emellanåt fördröjes genom provträdstagningen. För ernående 

 av ett något så när tillförlitligt resultat är nämligen nödvändigt, att procenten 

 provträd i allmänhet ökas väsentligt utöver den procent herr R. plägat an- 

 vända, och torde av sådan orsak ej kunna undvikas en emellanåt rätt stor 

 försening av hela arbetslaget. 



Framför mig har jag en av herr R. underskriven indelningsplan för ett 

 hemman i Norrbottens län. Däri redovisas virkesmassan för varje dimensions- 

 klass fördelad på skilda 20-åriga åldersklasser och har denna fördelning gjorts 

 på grundval av i skogen undersökta provträd. Vid granskning av de lämnade 

 uppgifterna i detta avseende befinnes bland annat, att virkesförrådet av olika 

 dimensions- och åldersklasser i ej mindre än trettiotre (säger 33) fall beräknats 

 med ledning av allenast eti enda undersökt provträd, och att skogens totala 

 kubikmassa fördelats på åldersklasser med ledning av ett till 163 träd upp- 

 gående provträdsmaterial, taget utan val, under det att skogens' samtliga träd 

 utgöra 160,500 stycken. Skogens hela areal produktiv skogsmark är allenast 

 476 hektar. Pvhuru det vid ytligt betraktande ger en viss vetenskaplig prägel 

 åt en hushållningsplan, som kan framvisa en detaljerad tablå över virkesför- 

 rådets fördelning i åldersklasser, har jag vid granskning av något 1 00-tal så- 

 dana av herr R. eller enligt den av honom använda metoden upprättade in- 

 delningsplaner för hemmansskogar i Norrland aldrig ansett mig kunna hava 

 något stöd av dessa uppgifter. Någon tilltro till deras ens ungefärliga rik- 

 tighet är omöjligt att hysa, när man närmare granskar sättet för beräkningarna. 

 Herr R. har emellertid baserat avverkningsberäkningen i huvudsak på dessa 

 uppgifter och med frejdigt mod med ledning därav uppställt kalkyler över 

 virkesförrådets sammansättning ej blott om 20 år, utan ock om 40 och 60 

 år härefter. Härvid har bland annat beräknats en årlig massatillväxtprocent 

 å 200 a 250 åriga träd av icke mindre än 0,9 och 1,2. Jag anser samtliga 

 dessa beräkningar fullkomligt värdelösa. 



Skulle emellertid omförmälda metod användas för statsskogarna, måste ett 

 avsevärt större provträdsmaterial undersökas för att ernå nödig tillförlitlighet. 

 Men även med sådan förutsättning anser jag en för hela skogen eller blocket 

 gemensamt uppgjord åldersstatistik hava ringa värde för hushållningens plan- 

 läggning. För sådant ändamål är av avsevärt större betydelse att hava upp- 

 gift över förrådets beskaffenhet och mognad, d. v. s. dess fördelning i mogen- 

 hetsklasser, därvid visserligen åldern är en viktig faktor att räkna med, men 

 där dock trädens allmänna beskaffenhet och möjlighet till utveckling fäller 

 sista utslaget. Detta gäller givetvis alldeles särskilt i fråga om skogar med 

 betydande förråd av gammal och överårig skog, sådana som i stor utsträck- 

 ning finnas i Norrland. Skall en åldersstatistik för berörda skogar hava någon 

 avsevärdare betydelse för avverkningsplanen och hushållningen, måste den 

 ställas i samband med skogens mogenhet och uppgöras beståndsvis. Varken 

 med den av herr R. använda metoden eller med den metod, som praktisera- 

 des vid Värmlandstaxeringen, kan så ske, utan måste ett annat förfaringssätt 

 uttänkas, om det uttalade önskemålet, nämligen att denna statistik skall erhålla 

 en för skogshushållningen grundläggande betydelse, må kunna ernås. 



I fråga om den i domänstyrelsens förklaring lämnade utredningen rörande 



