SKOGSADMINISTRATIONEN. 527 



avverkning och föravverkning. Till liuviulavverkningen räknades utbytet av sådan skog, 

 som vid uttagandet uppnått en ålder av minst tre fjärdedelar av den bestämda omloppstiden, 

 d. v. s. mogen och övermogen skog, varemot till föravverkningen räknades det virke, som 

 gallringsvis utloges av yngre åldrar. Huvudavverkningen kunde sålunda till sitt belopp 

 fixeras under det att föravv-erkningarna endast bleve förslagsbelopp. 



Vid beräknandet av huvudarverkningen hade man frångått arealmetoden och övergått till 

 förrådsmetod, varför även en högre taxationsprocent än hittills föreslagits. Därest tränade 

 och erfarna taxatorcr funnes i tillräcklig mängd, vore det givetvis bäst alt icke i cirkuläret 

 stipulera någon norm, efter vilken avverkningsbeloppet skulle beräknas, men många indel- 

 ningsförrättare ägde icke den mogenhet, att de kunde självständigt bedöma storleken av 

 delta belopp utan behövde en grund att gä ut ifrån, och hade därför följande förrädsformcl 

 föreslagils. 



4 X kubikmassan överm. o. mogen skog + 2 x kubikmassan yngre skog 



0,66 X T , -., 



normala omloppstiden. 



Den övermogna och mogna skogen inginge således i denna formel med dubbelt så stort 

 belopp som den tillväxande skogen, varför avverkningen kominc att stegras mera, ju mer gammal 

 skog som funnes å indelningstraktcn. Konstanten 0,66 behövde dock eventuellt ruckas (höjas:, 

 beroende på att i huvudavverkningens belopp även inginge ljushuggnings- och gallringsvirke 

 av högre ålder än ^4 ^^ omloppstiden. Denna formel skulle dock endast vara en hjälp- 

 formel, varför förrättningsmannen skulle äga rätt att med angivande av motiv föreslå nödig 

 modifikation, därest det enligt formeln beräknade avverkningsbeloppet på grund av skogens 

 tillstånd påtagligeii avveke frän vad, som för skogens ändamålsenliga utnyttjande eller tör 

 tillgodoseende av dess framtida utveckling ansäges lämpligt. 



Emellertid kunde det inträffa, att på vissa Norrlandsskogar med dåliga avsättningsförhål- 

 landen icke alla dimensioner av det uppskattade avverkningsmogna virkeskapitalet kunde 

 tillgodogöras, och borde då utredning ske över minsta avsättningsbara dimension vid bröst- 

 höjd samt över den procent av kubikmassan, varmed sådan undermålig skog förekomma i 

 de två äldsta mogenhctsklasserna, varefter huvudavverkningens enligt formeln funna belopp 

 minskades med lika många procent, och skulle sålunda icke hittills brukliga metod att minska 

 hela virkesförrådet med den oavsättningsbara delen därav vidare komma till användning. Dess- 

 utom skulle förrättningsmannen i planen avgiva förslag om, huruvida detta undermåliga, icke 

 utvecklingsbara virke borde få kvarstå i avvaktan på bättre avsättningsförhållanden eller 

 kullfallas för beredande av plats för föryngringen. I Skogsinstitutets senaste planer hade 

 detta virke upptagits som ett event. avverkningstillägg, därest förbättrade avsättningsförhal- 

 landen under perioden inträdde. 



Förslaget att båda de högsta mogenhctsklasserna skulle ingå i formeln vore måhända 

 mindre väl funnet, och så tillämpades icke heller nu vid Skogsinstitutet. Där kalkylerade 

 man först och främst med en viss förlustprocent av den övermogna skogen (ej avsättnings- 

 bara dimensioner, alltför spridda träd o. d.) och vidare medtogs i själva avverkningsberäk- 

 ningen endast den mogna skogen. Uttagandet av den övermogna och skadade skogen be- 

 stämdes genom kalkyler på fri hand. 



A skogar, där huvudavverkningen komme att uttagas genom trakthuggning, beräknades 

 trakthyggesytan på sä sätt, att det därå vid indelningstillfället befintliga virkesförrådet med 

 tillägg av full löpande tillväxt intill mitten av av^verkningsperioden men med avdrag för vid 

 periodens slut event. kvarstående fröträd bleve lika med det till trakthuggning under hela 

 perioden föreslagna beloppet. 



Angående hvggesulsättningen hade bl. a. föreslagits att, för ernående av möjligast lika 

 virkesavkastning för varje årshygge, kubikmassan å hela hyggestrakten först fördelades i två 

 sådana delar att massan, som skulle avverkas under första hälften av den 20-äriga indelnings- 

 perioden jämte 5 års tillväxt härå bleve lika med massan under andra hälften jämte 15 års 

 tillväxt. 



1 fråga om föravverkniugnrna stipulerades i förslaget följande: 



sDå i den för huvudavverkningens beräknande använda formeln intet uttryck erhålles för 

 det virkesbelopp, som i normala fall bör utlagas genom gallring i bestånd av lägre ålder 

 än '/« av omloppstiden, har förrättningsmannen alt, där skogen till övervägande del är sam- 

 mansatt av mera likåldriga bestånd, upprätta särskilt förslag dels över arealen av de avdel- 

 ningar, som under perioden böra övergås med föravverkningar, dels ock över lämpligaste 

 tiden för dess verkställande samt den virkesmassa, som genom desamma beräknas utfalla. 

 Gallringsbeloppens storlek bör i gallringsfiirdiga bestånd huvudsakligen grunda sig på vid 

 taxeringen gjorda provuppskattningar, medan för bestånd, som först senare bliva i behov av 



