54 2 GUNNAR ANDERSSON. 



digt nedlagda i våra skogar inom ett par årtionden måste komma att 

 ge, då skulle varken den enskilde, som hade möjlighet därtill, eller än 

 mindre staten nöja sig med att lägga ned t. ex. i våra norrländska 

 skogar de löjligt små summor, som nu i desamma insättas; då skulle i 

 dess ställe alla enade finna, att knappast någon kapitalplacering vore 

 mera fruktbärande än den, som ledde till en rask ökning av den svenska 

 skogsmarkens produktion. 



Det är nämligen så som en av de främsta kännarne av det brittiska 

 världsrikets resurser och behov på trävarumarknaden vid en stor konfe- 

 rens 191 1 sade: »Inom en mycket nära liggande tid komma ovillkorli- 

 gen prisen på barrträdsvirke och därmed jämförliga varor att stiga till 

 en höjd, som i många fall nästan kommer att förbjuda deras använ- 

 dande, och fastän jag icke tillfullo kan instämma med dem, som anse 

 att de åtkomliga världsreserverna skola vara slut inom trettio år, så är 

 jag dock av den bestämda uppfattningen, att allting pekar hän mot oer- 

 hört ökade priser på förenämnda virkesslag. Det är därför hög tid att 

 vi allvarligt överväga vad de brittiska länderna själva kunna göra för 

 att möta denna fara och därmed kraftigt öka den egna produktionen.» 



Jag har ansett det nu sagda nödvändigt icke som en ursäkt, men 

 som en förklaring till att jag tar den strängt anlitade tiden i anspråk 

 för en kort utflykt till de avlägsna stora skogslanden i den femte världs- 

 delen. 



Först vill jag väcka i minnet, att Australien är 17 gånger så stort 

 som Sverige eller precis lika stort som Förenta staterna. Jag vill också 

 genom ett par kartbilder^ belysa de rådande naturförhållandena. 



Världsdelens norra parti är tropiskt, inom de små områden, där ne- 

 derbörden inom detta är hög, råder en fullt tropisk växtvärld i mycket 

 olik den inom landets övriga trakter. Dessa tropiska skogar med pal- 

 mer, vilda bananer, fikusarter, lianer och andra tropiska former spela 

 emellertid icke någon som hälst roll och komma icke häller att spela 

 någon roll för virkesproduktionen. De äro däremot av vikt som tropiskt 

 odlingsland. 



Hela den mellersta och södra delen av landet kan betecknas som subtro- 

 piskt, Tasmanien och det allra sydligaste som varmtempererat land. Att 

 så är inses lätt, när jag nämner, att de rikast bebyggda delarna i syd- 

 ost och sydväst ha 14 — 16^ C. medeltemperatur för året, medan Stock- 

 holm har 5,5, Lund 7,0, Paris 10,7, Neapel 15,8. Det är således Medel- 

 havsländerna, sydöstra Förenta staterna och Mexikos nordvästra delar, 

 vi skola tänka på, då vi vilja bilda oss en föreställning om Australiens 



' Föredraget var rikt belyst av skioptikonbilder, av vilka emellertid blott ett ringa fåtal 

 här kunnat reproduceras. 



