SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT I915. H. 7. 



SKOGSSTATISTISKA MEDDELANDEN. 



Finsk skogsstatistik. 



Enligt nyligen utgiven officiell statistik över forstförvaltningen i Finland 

 för år 191 2 utgör arealen av Finlands statsskogar 12,615,840,96 har. 



Odlade ägor 0,56 % 70,279,66 har. 



Växtlig skogsmark 42,67 % 5,382,767,65 » 



Kärr-, myr-impediment 53,00 % ... 6,686,854,80 » 



Vatten 3,77 % 475,938,85 » 



I nordligaste Finland är ett skyddsskogsområde numera fullständigt utbrutet på 

 en areal om 3,19 miljoner hektar, varav blott 3,01 % privatmark. Då skogs- 

 hushållningen pä detta stora område måste bliva synnerligen försiktig, och 

 sålunda relativt litet inbringande, är detta område frånräknat framtida inkomst- 

 beräkningar från statsskogarna — ty hyggesarbetena komma här att inskränka 

 sig till främst rensnings- och föryngringshyggen. 



Sedan 1906 har staten årligen inltöpt rätt betydande arealer skogsmark — 

 till och med år 19 12 omkring 16,117 har för en summa av 1,057,127 fmk. 

 De senaste åren hava härtill beviljats omkring 200,000 fmk. årligen. Enligt 

 taxeringar skulle timmerskogen i statsskogarna stiga till omkring 141 miljoner 

 stammar, eller 



25 — 30 cm. 1,3 m. höjd — timmerämnesträd 82,629,004. 



31 + » » » tinmierträd 58,781,445. 



Pr hektar växtlig skogsmark erhålles 1 5 timmerämnes- och 1 1 timmerträd 

 (pr summa skogbärande mark 7 och 5). Vid skogsrevisionsarbeten, utförda 

 under senaste 10 år, har dessutom upptaxerats beståndens hela virkesmassa. 

 Densamma är naturligtvis mycket varierande, beroende av revirens belägenhet, 

 jordmånsförhållanden, tidigare avverkningar m. m. Då den i södra Finland 

 beräknats pr hektar växtlig skogsmark i ett revir till i medeltal 140 fm^ — 

 utgör motsvarande siffra i ett annat revir i Uleåborgs län l)lott 34 fm^. I 

 allmänhet synes 100 fm-^ pr hektar i södra Finland motsvaras av c:a 50 fm^ 

 i nordliga delar av landet. Anmärkas bör, att i några revir konstaterats det 

 egendomliga förhållandet, att virkesmassan å kärr- och myrkar är betydligt 

 högre än densamma å växtlig skogsmark. Detta beror av bristande avsätt- 

 ning på klenare skogsprodukter — främst gran — , varför betydande arealer 

 grankärr stått orörda ända till senaste tid. 



Skogen å växtlig mark taxeras i olika åldersklasser och skogstyper, samt i 

 procent barrskog, lövskog, kalytor (skogbevuxna berg, växtliga kärr, myr, im- 

 pediment, vatten, odlingar m. m. observeras på vanligt sätt). 



