ENLIGT VILKA GRUNDER BÖR EN AVVERKNINGSBERÄKNING UPPRÄTTAS? 649 



å denna skog erhålla samma avverkningsbelopp med tilllämpande av 

 ovannämnda system erfordras en realisationsprocent av endast 23,2% — 

 i stallet för de 70 procenten härovan.^ — Realisationsproce7iten bör vara 

 olika för olika trakter (revir eller delar därav) och skall försöksvis utrö- 

 nas i enlighet med yiedansiåeyide resonnemang om kritik av avi>erknings- 

 beloppen. 



En viktig fördel med systemet, som icke alls kan sägas om förhöj- 

 ningsprocenterna, är att övergången till de normala förhållandena på 

 skogarna blir jämn och lugn, — i det att realisationsprocenten så små- 

 ningom försvinner av sig självt, samtidigt som den övermogna skogen 

 försvinner. ^ Härefter återstår normalskogsformeln ensam — men då 

 samtidigt också skogar, som kunna betraktas som åtminstone relativt 

 7ior))iala. 



Emellertid kan man med fog påstå, att själva frågan om vilken metod, 

 som läm[jligen användes för avverkningens bestämmande å en skog och 

 speciellt å en abnorm skog, är av vida mindre betydelse än den kri- 

 tiska granskning, som förrättningsmannen själv ovillkorligen bör under- 

 kasta det resultat, som en mer eller mindre känslig avverkningsberäkning 

 lämnat. Innan a\verkningsplanen ännu verkligen gör skäl för det vackra 

 namnet hushållningsplan ■, skall förrättningsmannen, som bäst känner 

 förhållandena på skogen ifråga och fördenskull bör vara den härtill bäst 

 kompetente, ha visat, att han tänkt planens tanke till slut, — eller med 

 andra ord, han skall — på grundval av å skogen gjorda undersökningar 

 — ha framdeducerat och i siffror eller grafiska tablåer kunna framlägga 

 sin uppfattning om det nöjaktigt förbättrade tillståndet å skogen vid perio- 

 dens slut. Ty lika väl som ett företag i allmänhet bedömes efter den 

 vinst och de fördelar, som detsamma slutfört beräknas medföra, lika väl 

 skall en hushållningsplan bedömas mot denna bakgrund: tillståndet å 

 skogen vid periodens slut. 



Som ett belysande exempel bland många skulle jag här i förbigående 

 vilja framdraga och kritisera några uppgifter, hämtade ur en av fackman 

 upprättad plan, som Kungl. Domänstyrelsen just nyligen fastställt i en- 

 lighet med förrättningsmannens förslag för en skog inom Jockmock. Vir- 

 kesförrådet var uppdelat i 20-åriga åldersklasser; kubikmassan av skog 

 av omloppstidens ålder och därunder (ned till 40 år) utgjorde 18 °o av 

 hela förrådet och återstoden överårig och skadad skog 82 °o . Med hjälp 

 av uppgifterna om 20-årsklassernas kubikmassor, en enkel tillväxtberäk- 



' Ett iingffärligt förhållande mellan »realisationsprocent» (q) och j. förhöjningsprocent» 

 (p) anger nedanstående analogi (omloppstiden betecknad med u): 



p u — 40 



