AVVERKNINGSBERÄKNING. 



665 



måste man äga en viss kännedom om lagarna för skogens produktion. 

 Det beroende av vårt vetande i detta avseende, som vidlåder metodens 

 konstanter, är då liktydigt med, att hela metoden ganska nära ansluter 

 sig till de lagar för skogens produktion, .som vi redan känna, och att 

 en utvidgad kännedom om dem icke blott bör utan jämväl kan resultera 

 i en justering av metoden genom konstanternas bestämmande ånyo. 

 Detta senare i motsats till många andra formler, som äro en gäng för 

 alla »slutgiltigt» fastslagna, d. v. s. saknande möjlighet till utveckling, 

 och därför tvungna att ersättas, då vår ökade kunskap om .skogens ut- 

 vecklingsgång gjort dem föråldrade. 



Tillgången på erfarenhetstabeller är inom vårt land ej stor, dock stor 

 nog att vålla en viss svårighet i valet dem emellan. Statens Skogsför- 

 söksanstalts erfarenhetstabell för tall och gällande för hela landet har 

 publicerats av jägmästare Alex. Maass i Sk. t. igii sid. 375* och måste 

 anses som den mest officiella erfarenhetstabellen för vårt land. Lektor 

 Tor Jonson har i Sk. t. 191 3 sid. 69* offentliggjort en annan, gällande för 

 barrblandskogar å Malingsbo kronopark. Jägmästarna J. Dahlgren och 

 G. KUYLENSTJERNA hava i skogskalendern 19 13 och 191 4 framlagt ännu 

 en. Då emellertid uppgifter om dess ursprung m. m. saknas, och den 

 dessutom visar en genom ljushuggningar vid högre ålder avtagande ku- 

 bikmassa, kan den ej tillmätas någon allmängiltighet. Professorn vid 

 skogshögskolan A. WAHLGREN återger i Skogsskötsel bl. a. JONSONS 

 omnämnda tabell och därjämte en del avseende speciella trädslag, mesta- 

 dels hämtade från våra södra grannland. 



Jonsons och Maass' erfarenhetstabeller anser jag vara de enda, som 

 här kunna komma i fråga. 



Tab. 1. Relativa virkesmassor i normalskogen vid olika åldrar. 



Auktor 



och 



växtlighetsp;rad 



Ålder, år 



30 40 



50 



60 



70 



80 



90 



100 



/o 



T. Jonson 0,9 



0,7 

 0,5 



A. Maass 0,8 



0,6 

 0,4 



16 

 13 



32 

 30 

 30 

 43 

 39 

 35 



56 

 53 

 51 

 65 

 62 



57 



81 



77 

 76 



85 

 83 

 Si 



100 

 100 

 100 

 100 

 100 

 100 



I tab. I har gjorts en jämförelse mellan de båda tabellerna. Virkes- 

 massan vid 60 år har satts = 100, och sedan ha virkesma.ssorna vid de 

 olika åldrarna uträknats i procent av virkesmassan vid 60 år. Därvid 



