AVVERKNINGSBERÄKNING. 



673 



n:te åldersklassen, ökar avverkningen med • gånger sin egen stor- 



1 00 A' 



lek. Vid tillämpande av 1 00-årig avverkningsålder kommer ett virkes- 

 överskott att med följande del ingå i årsavverkningens belopp, då det 

 förekommer i de olika åldersklasserna: 



åldersklass 



I II III IV V VI VII 



del av virkesöverskott' V200 Vioo Vb; Vso V40 V33 V29 



För att se hur detta tar sig ut i verkligheten har jag konstruerat upp 

 två särskilda exempel. Då den grafiska framställningen med sin större 



w 



fiEZ 



1 11 ill IV v VI 



I n in IV v VI 



I n ni TV \" VI 



I n lu Lv V VI 



I n m IV" \" 



-Yl 



I n III IV v 



n ni IV v 



l'ig. 3. Diagram av skogen i exemplet 2. 



YIK 



2 3 'i 5 6 7 



Överskådlighet är att föredraga framför sifferuppgifter, har jag uteslutit 

 de senare vad virkesförrådet vid de olika perioderna beträffar. Normal- 

 skogen enligt Jonsons erfarenhetstabell, vgr 0,7 har legat till grund för 

 beräkningarna. 



Exempel 2 är en normalskog i åldern i — 120 år, där avverknings- 

 åldern skall sänkas till 100 år. Diagrammen I — VII i fig. 3 framställer 

 virkesmassorna i de olika åldersklasserna vid början av i:a — 7:e perio- 

 derna (om 20 år) och är skalan: i mm. av staplarnas höjd motsvarar 

 200 kbm. Diagrammet VIII i samma fig. visar ärliga avverkningens 

 storlek under de olika perioderna i 10 gånger större skala. Tab. VII 

 lämnar härutöver några uppgifter. 



* Man kan också vända på dessa tal så, att exempelvis ett överskott av 29 kbm i VII. 

 åldersklassen uppväger ett underskott av 100 kbm. i II åldersklassen. 



