I.ITIEKATUR. 7 33 



varandra, får man ett högre viirde i)a korrelationsfaktorn för varje ny talserie, 

 som kommer med i beräkningen. Antalet a\- de obekanta inflytelserna hlir 

 förminskat och korrelationsfaktorn närmar sig + i allt mera, d. v. s. närmar 

 sig funktionen. Genom att beräkna korrelationsfaktorn för var och en av de 

 i varje fall förekommande talserierna i förhållande till de övriga blir man 

 satt i tillfälle att närmare studera seriernas samband med varandra samt vinner 

 större överskådlighet över dem. 



Till belysning av framställningen anföras i texten flera exemi)el. Två äro 

 fullstäntligt utförda med alla siftervärden. Det ena av dem visar korrela- 

 tionen mellan priset pr ton pä vete och förbrukningen av densamma i kg. pr 

 invånare i Österrike under åren 1885 — iqoi. Det andra exemplet är hämtat 

 från meteorologien och påvisar korrelationen mellan lufttrycket på tre olika 

 l)latser j)å norra halvklotet. 



l'orfattaren omtalar, att korrelationsmetoden vunnit stor användning och 

 s])ridning särskilt i England. I synnerhet inom den sociala statistiken har 

 den fått mycket begagnande. Så har man t. ex. funnit korrelation råda 

 mellan alkoholism och andlig mindervärdighet, mellan storleken på utrikes- 

 handeln och antalet ingångna äktenskap m. m. dylikt. 



Här i Sverige har korrelationsmetoden ännu ej vunnit någon allmännare 

 sj)ridning. Sedan något är tillbaka har den dock använts inom läkarveten- 

 skapen. ¥.n matematisk vetenska])sman, som tillfrågats angående metodens an- 

 vändbarhet, yttrade bl. a.: > Förefaller att vara en god metod att vid empi- 

 riska kurvor pröva, om de undersökta fenomenen pä något sätt bero a\' var- 

 andra. » 



Korrelationsmetoden har säkert en uppgift att tylla inom den skogliga 

 statistiken. Den skulle förvisso där införd bidraga till klargörande av en 

 mängd förhållanden och underlätta många spörsmåls lösande. Några exemjjel 

 på undersökningar, som voro intressanta att bestämma korrelationen emellan, 

 vill jag här nämna. Massatillväxtens beroende av medeltemperatur (både i 

 luften och marken), nederbörd, höjd över havet, förekomsten av rikligare nä- 

 ringsämnen ni. m.; medeldiameterns beroenda av stamantal ochbonitet; sam- 

 bandet mellan boniteten och markfloran (frekvensen av någon eller några vissa 

 arter); boniteten och medelhöjden vid viss ålder. Särskilt vid skogsförsöks- 

 anstalten borde många dylika frågor uppstå. 



Till vidare studium av korrelationsmetoden hänvisar Exner till C. U. Yule: 

 An Introduction to the Theory of Statistics. London ig 11 eller 191 2, i eller 

 2 upplagan hos C'h. (Iriffin & Co. 



September 19 15. 



K.\ni, Ba(;kk. 



Nyutkomna böcker. 



Bkr(;sik().\i, Hii.ni.Nc och Wkssi.ex, Gosja: Om träkolning. '!'ill tjänst för 

 undervisningen vid skogs- och kolarskolor samt tekniska undervisnings- 

 anstalter och för praktiskt bruk. Stockholm 191 5. Jcrnkontorets förlag. 

 337 sid., 168 fig. Pris bunden 3 kr. 



Jonson, Tor: Massatabeller för träduppskattning, /re(//e större upplagan. 

 Stockholm 1915- 96 sid. Pris bunden 5 kr. 



