762 REDOGÖRELSE KÖR SKOGSFÖRSÖK.SANS'JALTENS VERKSAMHET. 



i sålunda särskilt starkt gallrade försöksytor finnes redogjort i natur- 

 vetenskapliga avdelningens berättelse. 



I förra treårsberättelsen framhöll jag, att erfarenheterna \id revisio- 

 nerna av gallringsytorna ådagalagt, att det förut använda sättet att 

 fälla ett antal provstammar ej gav tillräckligt noggranna resultat. Ve\- 

 källan vid användande av olika provstammar för skilda uppskattningar 

 kan bli ganska avsevärd. Det blir därför nödvändigt att söka använda 

 sig av stående provstammar. Det av Cajanus uppfunna spegelinstru- 

 mentet har emellertid ej visat sig kunna användas för grenrika träd eller 

 i alltför täta bestånd, och avläsningarna med detsamma kunna ej heller 

 göras tillräckligt skarpa. Jag har därför låtit förfärdiga särskilt lätta 

 stegar av ask med steg av bambu. Det blir emellertid ganska tidsödande 

 att på så sätt uppmäta de stående träden. Dessutom räcka ej avdel- 

 ningens expensmedel till för de betydande fraktkostnader, som dessa 

 stegar kräva vid transport långa sträckor landsväg i Norrland. Ofta äro 

 också ytorna så belägna, att väg ej finnes till dem. Det blir dä all- 

 deles för dyrbart att låta bära upp stegarna i avlägsna skogstrakter. 

 Jag har därför för uppskattningen av mera avlägset liggande ytor nöd- 

 gats f. n. överge tanken på stående provstammar och återgå till fällande 

 av nya provstammar vid revisionerna även med risk att provytorna ej 

 kunna tillräckligt skarpt uppskattas. I viss mån kunna emellertid prov- 

 stammarna bättre utväljas, sedan de uttagas ej endast med hänsyn till 

 olika dimensioner utan även efter skilda kronskikt. Kronskiktens ku- 

 bikmassa uträknas numera var för sig, varvid också deras medelhöjd, 

 medeldiameter m. m. beräknas. Härigenom vinnas betydande fördelar. 

 Man erhåller en mera ingående kännedom om beständen och väx- 

 lingarna inom desamma. Vidare blir det helt säkert fördelaktigare att 

 kunna bonitera beständen, ej som hittills efter medelhöjden, utan efter 

 ett visst kronskikts (helst det förstas) medelhöjd. Gallringens beskaf- 

 fenhet kommer nämligen ej att nämnvärd förändra ett visst skikts me- 

 delhöjd. Utgår man däremot från hela beståndets medelhöjd, få givet- 

 vis krongallrade bestånd en lägre växtlighetsgrad än låggallrade av 

 samma beskaffenhet, vilket ju är orimligt. — \'idare sektioneras nu- 

 mera allt utgallrat virke. Härigenom blir åtminstone den utgallrade virkes- 

 massan riktigt bestämd. De utgallrade träden äro också mer eller mindre 

 onormala och kunna åtminstone ej kuberas efter det kvarvarande bestån- 

 dets höjd och formtalskurvor. 



Slutligen kan omnämnas, att en utredning igångsatts för att pröva, 

 om den av JONSON framlagda taxeringsmetoden av stående träd even- 

 tuellt kan användas vid provstammarnas uppskattning. 



