III. NATURVETENSKAPLIGA AVDELNINGEN. 78 1 



fallet kunna ge mycket grova fel. Om en uppdelning i snävare begrän- 

 sade skogstyper skulle ge ett bättre resultat, är icke visat men skulle 

 i alla händelser medföra den svårigheten, att man finge röra sig med 

 ett otal typer, vilket i praktiken vore mycket besvärligt. Därtill kom- 

 mer, att beståndet under olika åldrar utövar ett växlande inflytande på 

 markbetäckningens sammansättning, vilket alltid kommer att medföra svå- 

 righeter vid bestämmandet av skogstypen i yngre bestånd, om man skall 

 uppställa ett stort antal typer. Tanken på att angivandet av skogstypen 

 kan utgöra ett boniteringsmedel innesluter i sig den föreställningen, att 

 en skogstyps fordringar på markens produktionskraft eller godhet har lika 

 snäva gränser, som vi uppsätta för urskiljande av mark av olika godhets- 

 grad. Vad här ovan anförts torde vara tillräckligt att visa åtskilliga brister 

 i ett dylikt resonemang. En helt annan sak torde däremot vara, om man 

 för uppställande av erfarenhetstabeller sammanställer med varandra be- 

 stånd av samma växtlighet, uttryckt genom höjden vid olika åldrar, och 

 av samma skogstyp. En sådan metod för sammanställningen skulle 

 kanske ge större fasthet och användbarhet åt erfarenhetstabellerna. 



I betraktande av de stora och viktiga frågor, som för närvarande stå 

 på avdelningens program, synes mig ett närmare studium av boniterings- 

 frågan ej nu böra upptagas, i all synnerhet som utsikterna synas mig 

 små att på ett i praktiken användbart sätt lösa frågan på den omnämnda 

 vägen. Först när skogsavdelningens provytor blivit uträknade och ve- 

 derbörligen bearbetade, synes mig tiden vara mogen för ett sådant stu- 

 dium. 



För en hel del skogsvårdsåtgärders riktiga verkställande är det emel- 

 lertid av stor vikt att hälla de olika skogstyperna i sär, särskilt torde 

 detta gälla gallringarna, då de starkt inverka på markbetäckningen och 

 dess utveckling. Markbetäckningen har i sin tur stort inflytande på för- 

 yngringen och inverkar även på själva markbildningen. För att studera 

 gallringarnas inverkan på markbetäckningen är det emellertid nödvän- 

 digt att använda fullt objektiva metoder för växttäckets analys. För 

 detta ändamål föreslog jag i föregående treårsberättelse, att den av 

 Raunkiaer i Danmark uppfunna ståndortsanteckningsmetoden måtte 

 prövas och vidare utvecklas. Dr LAGERBERG har i sitt arbete »Mark- 

 florans analys på objektiv grund» ingående behandlat denna fråga och 

 visat, hurusom man på denna väg kan nå resultat, som äro vida säk- 

 rare och tillförlitligare än de, som erhållas med den vanliga Hur/rska, 

 där de olika arternas frekvens uppskattas mera subjektivt. 



Då de starka gallringarna tillvinna sig en allt större uppmärksamhet 

 och börja tillämpas i allt större utsträckning, är det tydligen av stor 

 vikt att närmare studera deras inflytande på markbetäckningens utveck- 



