788 REDOGÖRELSE FÖR SKOGSFÖRSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



detta område har avdelningen så mycket som möjligt sökt komma i 

 kontakt med såväl statens som i enskild tjänst stående dikningsledare. 



6. Ljunghedarna. 



Under samtliga somrar under treårsperioden ha ljunghedarna varit 

 föremål för avdelningens undersökningar. Avdelningens studier ha i första 

 rummet gått ut på att undersöka markens förändringar vid skogens förvand- 

 ling till ljunghed, dess beskaffenhet i olika ljunghedstyper samt det ge- 

 nom kultur uppdragna trädbeståndets inverkan på Ijungtorven och dess 

 omvandling. Ett särdeles lämpligt fält för dessa studier utgör kronoparken 

 Vallåsen å Hallandsås, där man inom ett någorlunda begränsat område 

 har ett rätt stort antal olika hedtyper, bok- och ekskogar samt ungskogar 

 av tall och gran, uppdragna å ljunghed. 



Undersökningarna över ljunghedarnas mark har bestått i studier av 

 själva markprofilen, framförallt av den översta urlakningszonens mäktig- 

 het i olika typer. Vidare har själva humusskiktet studerats, såväl dess 

 färg och konsistens som i viss mån även dess bakteriologiska egenskaper. 

 I sistnämnda avseende har huvudvikten lagts på att undersöka den lätt- 

 het, varmed i olika jordar ammoniak bildas av äggvitartade ämnen. 

 Denna senare egenskap har visat sig vara i hög grad utslagsgivande för 

 bedömande av ljunghedens mer eller mindre goda beskaffenhet. Ju 

 större ammoniakbildningsförmågan är, desto bättre är i regel ljungheden. 

 Särskilt med hänsyn till granens trevnad på ljunghedarna har konstaterats 

 en mycket god överensstämmelse mellan ammoniakbildningsförmågan 

 och markens större eller mindre lämplighet för detta trädslag. Vidare 

 har uppmärksamhet ägnats åt att studera den inverkan, som bränningen 

 kan ha för bakteriefloran. Ganska märkliga resultat ha i det fallet er- 

 hållits. Sålunda har det visat sig, att marken i en 30-årig tallskog, som 

 uppdragits å en avbränd ljunghed, har ganska väl utpräglad muUkarak- 

 tär, medan i likåldriga tallbestånd, som direkt uppdragits på ljungheden, 

 marken ännu är ganska råhumusartad. Dessa likasom föregående stu- 

 dier behöva emellertid ytterligare kompletteras genom undersökningar, 

 innan några mer bestämda uttalanden kunna göras. 



Ljunghedarnas lägre markfauna har likaledes undersökts, varvid upp- 

 märksamheten riktats på dess sammansättning i olika ljunghedstyper, 

 förändringar efter ljungbrand, efter inplantering av barrträd etc. Bl. a. 

 har en undersökning gjorts över metmaskarnas utbredning och före- 

 komst i olika ljunghedstyper och i de skogstyper, ur vilka ljung- 

 hedarna kunna anses ha utvecklat sig. Dessa undersökningar avse så- 

 lunda att ge en så fullständig bild som möjligt över ljunghedarnas egen- 

 skaper, deras utvecklingshistoria och de olikheter, som ljunghedarna 



