SKOGSVARDSFÖRKNINGENS TIDSKRIKI 1915, HÄKl'. II. 



Bidrag till kännedomen om tallens och granens 

 fiender bland småfjärilarna. 



Av Ivar Trägårdh. 



I det följande komma några av tallens och granens fiender bland 

 småfjärilarna att behandlas. Ingen av dessa kan sägas höra till dem, 

 som låta tala om sig, genom att de uppträda som svårare skade- 

 djur. Deras verksamhet sker mera i det fördolda och fordrar i flera 

 fall noggranna iakttagelser för att över huvud taget märkas. Trots 

 detta spela flera av dem säkerligen en ej obetydlig roll till följd av sin 

 allmänna förekomst. 



Vår kunskap om dem är delvis mycket ofullständig, vilket är en följd 

 av det ringa intresse, som under de senaste decennierna visats våra 

 småfjärilar. Huru litet vi i själva verket veta om vår småfjärilfauna, 

 torde bäst framgå därav, att en av de nedan behandlade, granknopps- 

 malen, vilken förf. funnit allmänt i Stockholmstrakten och som enligt 

 uppgift under sommaren 19 14 uppträtt ytterst allmänt i norra Jämt- 

 land, är ny för vår fauna, en annan, Dioryctria schiitzcclla, likaså. 



Vid undersökningen har huvudvikten lagts på att få en så skarp 

 diagnos på själva skadan som möjligt, varvid, där så varit behövligt, 

 snitt förfärdigats genom de skadade växtdelarna. Alltför ofta nöja sig 

 entomologerna med rätt svävande uppgifter om de delar och vävnads- 

 element, som blivit skadade. Dessutom har förf, sökt att ge uttömmande 

 beskrivningar av larv- och puppstadiet. Det måste nämligen för skogs- 

 entomologerna givetvis framstå som ett viktigt önskemål, att de olika 

 arterna kunna kännas igen redan på dessa stadier, så att det ej är nöd- 

 vändigt att för bestämningens verkställande invänta den tidpunkt, då 

 fjärilarna kläckts, om detta nu lyckas, vilket som bekant ej alltid hän- 

 der. Detta står också i överensstämmelse med den moderna lepidop- 

 terologiens strävanden, vilka gå ut på att finna hållpunkter i det kaos, 

 som larvbeskrivningarna hittills bildat, och komma därhän, att olika 

 grupper, familjer, släkten och arter skola kunna kännas igen redan på 

 larverna. 



