86o IVAR TRÄGÅRDH. 



Historik. 



Under det att man om Cedestis gysselinella förut ej visste mera, än 

 att den spann in sig mellan ett par barr vid förpuppningen, så äro 

 huvuddragen av Ocnerosloiiias biologi någorlunda kända, dock ej bättre 

 än att man även i den sista litteraturen finner motsägande uppgifter 

 om densamma. 



Dess skadegörelse observerades för första gången av v. Hf.yden, 

 som dock felaktigt kallade den Elachista argentella Cl. (Judeich-Nitsche 

 II, sid. 1014), och först 1888 rättades misstaget av Altum (Z. f. F. 

 Jw. XIX, sid. 692). v. Heinemann (1870, II, sid. 659 — 660) upp- 

 giver blott, att larven i maj och juni minerar i barren av Pimis syivestris, 

 samt att fjäriln i Tyskland påträffas i maj, april och samt från slutet 

 av juni till augusti. Hartmann (1886, sid. 7) har intet därutöver att 

 tillägga. Ar 1893 ger ECKSTEIN i sitt stora arbete »Die Kiefer und 

 ihre tierischen Schädlinge. Bd. I. Die Nadeln», sid. 31 — 32. Pl. X, 

 fig. 4 — 7 en kort skildring av dess biologi samt avbildar angripna barr, 

 varav framgår, att äggen läggas tätt vid deras spets; någon beskriv- 

 ning av larven meddelas icke, men om utvecklingen får man veta, att 

 den har dubbel generation; »Man findet fast während des ganzen Som- 

 mers frisch besetzte Nadeln, da der Falter bei doppelter Generation im 

 April und Mai, sowie im Juni und Juli fliegt und die Raupe von Mai 

 bis in den September fressend getroffen wird.» 



I ett något senare arbete (1897, sid. 526) beskrives larven på följande 

 sätt: »Räupchen matt graugriin mitt schwarzem Kopf, schwarzer After- 

 klappe, dunklen Brustfiissen und braunen Nackenschild.» 



Mot dessa uppgifter strida i viss mån NiJSSLlNS (191 3, sid. 429) som, 

 sannolikt efter Judeich-Nitsche uppger, att äggen läggas i — 2 cm. 

 från spetsen av barren samt att larven ofta lämnar det först minerade 

 barret och angriper det bredvid sittande, en uppgift, som otvivelaktigt 

 är oriktig. 



Slutligen må nämnas, att i Alperna förekommer på Pinus cembra en 

 form, copiosella Frey, som betraktas som en varietet av piniariclla, och 

 har ett något avvikande levnadssätt. Den är något större, mera 

 grå till färgen samt har rundade framvingar och är i Engaddin en av 

 de allmännaste skadeinsekterna på cembra-tallen; generationernas antal 

 är ej med säkerhet känt, men KELLER antager tvenne årligen. 



■^ v. Heinemann (sid. 660) säger uttryckligen, att han ej kan finna någon skillnad mellan 

 de båda formerna; Nusslin uppför den senare som varietet i likhet med SPULER (1913, 

 sid. 449), medan däremot Barbey (i 91 3, sid. 290) uppför den som självständig art. 



