LITTERATUR. Q37 



tiden (bland träd som släppa sina tron tidigt, såsom silvergran och vitgran, 

 kunde även omnämnts bergtallen, vilken i regel släpper sina frön om hösten), 

 åt frömängden vid sådd, varefter följer en mycket fullständig utredning om 

 såddens eller planteringens företräden under olika förhållanden. — Såddme- 

 toderna behandlas ingående, och de flesta såddredskap beskrivas. Beträffande 

 såddflaskan »Vänd» begår förf. ett misstag, då han säger, att frömängden i 

 någon mån regleras genom att flytta skeden mer eller mindre framåt. Så 

 är ej förhållandet; skeden är till för att sprida fröet vid utsåningen, men 

 själva regleringen av frömängden sker genom att utvidga eller minska de 

 båda hålen på bägge sidor om skiljeväggen. Markberedningsredskapen ha 

 på senaste tid mycket utvecklats. Bland dem som funnos i marknaden, in- 

 nan handboken utkom, saknas Haugen's harv. 



Ett vidlyftigt och fullständigt kapitel ägnas åt plantskolornas anläggning, 

 och här ha sammanförts många uppgifter, som förut ej förekommit i den 

 svenska skogslitteraturen. Detsamma gäller kapitlet om gödsling i plantsko- 

 lorna. 



Efter att hava behandlat frö- och plantsängarnas skyddande, plantornas 

 upptagande och transport m. m. samt planteringstiden och förbandet, övergår 

 förf. till en ingående skildring av planteringsmetoderna. Dessa åskådliggöras 

 genom liknande skematiska teckningar, som tidigare använts av J. O. af Zel- 

 i,ÉN och recensenten, ehuru förf. med sin stora teckningstalang åstadkommit 

 mycket mera tilltalande bilder, än man varit van att förr finna i skogs- 

 litteraturen. 



Den allmänna delens nästa huvudkapitel ägnas beståndsvården. Detta ut- 

 gör bokens tyngdpunkt och utan tvivel ett av handbokens bäst skrivna och gedig- 

 naste kapitel. Rörande gallringen behandlas först olika trädklassindelnin- 

 gar, såsom Krafts, Hech'.s, de tyska skogsförsöksanstalternas, Schottes be- 

 teckningssystem samt det s. k. danska systemet. Förf. går därefter över att 

 behandla gallringens styrka och användbara uttryck därför. Mycket riktigt 

 anmärker förf. mot skogsförsöksanstaltens program, att gallringens styrka helt 

 och hållet är beroende av den större eller mindre tillgången ])å de trädklas- 

 ser, som principmässigt böra borttagas vid varje gallringsgrad. I den mån er- 

 farenhet vunnits om, huru dessa olika gallringsgrader vid upprepade gallringar 

 utfalla, komma dock givetvis dessa gallringsstyrkor att också uttryckas i pro- 

 centsatser. Förf. har emellertid på grund av provgallringar i tall- och gran- 

 bestånd, när det gällt något sä när likformiga gallringar med användande av 

 företrädesvis krongallring med c:a 5-åriga intervaller, bestämt sig för följande 

 styrkegrader, nämligen 5 — 10 för svag, 11 — 15 % för medelstark och 16 — 

 25 % för stark gallring. Förf. framhåller emellertid, att om bestånden äro 

 ojämna och försedda med ett större antal spärrvuxna vargar, kan första gall- 

 ringen behöva drabba ända till 35 X ^^' virkesmassan. Det gamla spörsmå- 

 let, huruvida större virkesmassor kan erhållas under en omloppstid med star- 

 kare gallring eller ej, besvarar författaren pä så sätt, att enligt vad som hit- 

 tills härom framkommit i litteraturen synes man vara berättigad till den slut- 

 sats, att under eljes lika förhållanden virkesproduktionens storlek är ungefär 

 densamma, vare sig man gallrat beståndet något svagare eller nägot starkare. 

 Det av professor Max Kunze år 19 13 utgivna lilla häftet: Untersuchungen 

 iiber den Einfluss verschiedener Durchforstungsgrade auf den Wachtumsgang 

 eines Kiefernbestandes (Mitt. aus der. K. Sächsischen forstlichen Versuchsan- 



